KINNITATUD
Kaitseväe juhataja asetäitja 26.07.2022
käsuga nr 2281K

Toetuse väejuhatus
logistikakool

AUTOJUHI ERIALAKURSUSE
õppekava

Paldiski
2022

Muudatused õppekavas:

Jrk nr	Muudatuse sisu	Muudatusaeg	Muudatuse algataja	
1.	Kaitseväe juhataja 28.02.2013 käskkirjaga nr 47 kinnitatud „Autojuhi kursuse õppekava“ ümberhindamise tulemusena koostati uus õppekava.
	2021	logistikakool	

Õppekava koostajad:

Struktuuriüksus	Ametinimetus	
toetuse väejuhatus, logistikakool	arendusjaoskonna ülem 	
toetuse väejuhatus, logistikakool	arendusjaoskonna nooremstaabiohvitser 	

Lisaks osalesid õppekava väljatöötamisel või andsid ekspertavamuse:

Struktuuriüksus	Ametinimetus	
Kaitseväe peastaap, väljaõppeosakond, väljaõppe jaoskond	ülem	
Kaitseväe peastaap, väljaõppeosakond, väljaõppe jaoskond	staabiohvitser	
Kaitseväe peastaap, logistikaosakond, tehnika ja relvasüsteemide jaoskond	staabiohvitser	
Kaitseväe peastaap, üldosakond	juhataja	
Kaitseväe peastaap, üldosakond, juriidiline teenistus	nõunik	
Kaitseväe peastaap, personaliosakond, arendusjaoskond	spetsialist	
1. jalaväebrigaad, tagalapataljon	operatiivsektsiooni ülem	
2. jalaväebrigaad, Kuperjanovi jalaväepataljon	tagalakompanii ülem	
1. jalaväebrigaad, Kalevi jalaväepataljon	sidesektsiooni ülem	
toetuse väejuhatus, logistikapataljon	transpordirühma rühmaülem	
küberväejuhatus, staabi- ja tagala kompanii	transpordigrupi autotehnik	
toetuse väejuhatus, logistikapataljon	transpordirühma rühmaülem	

Sissejuhatus
Kaitseväelase ning Kaitseliidu tegevliikme ettevalmistamine sõjaväelise autojuhi ametikohal teenimiseks on oluline ning ressursimahukas protsess, mis planeeritakse, valmistatakse ette ja viiakse läbi käesoleva autojuhi erialakursuse (edaspidi AJEK) õppekava ning põhimõtete alusel. 
Kursuse läbiviimisega luuakse eeldused, et struktuuriüksustes on nõutud kategooria juhtimisõigust omavad ning sõidukite sõjaväelise kasutamise protseduure ning erisusi järgivad autojuhid, kes on võimelised taktikalises operatsioonis enda allüksust või klienti ohutult teenindama vedaja ja/või seadme operaatori rollis. Autojuhi ametikoha eesmärk ja ülesanded on väljatoodud sõjaväelise autojuhi ametikoha kirjelduses.
Õppe läbiviijad ja õppurite ülemad peavad järgima juhtmõtet, et transpordivajaduse korral on ka lahinguruumis tegutseva üksuse (laskur)autojuhi ametikohale määratud kaitseväelase primaarne ülesanne auto juhtimise ja ekspluatatsiooniga seonduva tagamine. 
Õppekava kinnitamisega kaasnevalt kehtestatakse ka sõjaväelise autojuhi pädevustasemed (tabel 1) ning täpsustatud on Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskirjaga määratud sõiduki tüübiõpete liigid, nende sisu, hinnangulised mahud ning õppe läbimisega kaasnevad õigused (tabel 2).
Tabel 1. Sõjaväelise autojuhi pädevustasemed
	1. tase	2. tase	3. tase 	
Nõutud väljaõpe	Dokumentatsiooni õpe.

Lühendatud tüübiõpe.	Sõjaväelise autojuhi
Baasõpe ja lisaained.	Sõjaväelise autojuhi
Baasõpe ja lisaained.

Sõjaväelise autojuhi
erialaõpe.	
Võimekus	Täidab Kaitseväe sõidukite
kasutamise regulatsioone.

Sõidab õpetatud
sõidukiga teedevõrgustikul.	Täidab Kaitseväe sõidukite kasutamise regulatsioone.

Kasutab sihtotstarbeliselt sõiduki alusvankrit
vedajana, teostab
kasutaja taseme remonti ja hooldust.	2. taseme võimekus.

Kasutab sõiduki lisaseadet ja pealisehitust.

Kasutab sõidukit taktikalises olukorras vastavalt drillidele.	

SA struktuuri sõjaväelise autojuhi ametikohale määratud kaitseväelane ja kaitseliitlane peab vastama vähemalt 2. taseme pädevusnõuetele koos võimekusega kasutada määratud sõiduki lisaseadet või pealisehitust.
Ajateenistuse lõpus reservi arvatav jalaväe ja logistikaüksuse juulikutse SA autojuht peab vastama sõjaväelise autojuhi 3. taseme nõuetele. Väljaõppe puudujääkide ning koosseisu- ja varustustabelite muutumisel viiakse täiendav väljaõpe läbi õppekogunemiste käigus.
Tegevväelastest ning Kaitseliidu tegevliikmetest SA autojuhtide väljaõpe planeeritakse ning viiakse läbi lähtudes õppuri eelnevast teenistuskäigust, ametikoha spetsiifikast ning üksuse väljaõppeplaanist.
Pädevustasemete saavutamise primaarseks eelduseks on määratud juhtimiskategooriate omandamine tsiviilpartnerite (autokoolide) väljaõppe toel Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt kehtestatud õppekava alusel ning riiklike eksamite sooritamise näol Transpordiametis. 
Kursus viiakse läbi kaitseväelastele ja Kaitseliidu tegevliikmetele, kes on planeeritud SA autojuhi (sõidukijuhi) ametikohtadele eelistades, et neil on kehtiv B-kategooria juhtimisõigus ja mootorsõidukijuhi tervisetõend enne kursuse algust. 
Käesolev õppekava sisaldab ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministri 27.06.2011 määruse nr 60 „Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise tingimused ja kord ning mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekavad” nõudel kehtestatud Kaitseväe erikava õpet, mis on sõjaväelise autojuhi baasõppe sisu.
Tabel 2. Sõidukite tüübiõppe liigid
	Mootorsõiduki/ haagise kiirtutvustus	Mootorsõiduki/haagise* lühendatud tüübiõpe	Mootorsõiduki/haagise* täistüübiõpe
	
Sisu ja
hinnanguline maht	Praktiline tutvustus:

juhtimisseadmed

ohutus	Teoreetiline tutvustus 3h/2h*

Praktiline tutvustus 1h/1h*

Sõiduki OT kontroll 1h/1h*

Platsisõit 1h

Haagise haakimine 1h*

Kasutaja RH ja lisavarustuse tutvustus 2h/1h*   

	Teoreetiline tutvustus
 3h/2h*

Praktiline tutvustus
2h/2h*

Sõiduki OT kontroll
2h/2h*

Lisavarustuse tutvustus
2h/2h*

Kasutaja RH 4h/4h*

Platsisõit 2h

Haagise haakimine 2h*

Maastikusõit 8h

Platsisõit 8h*

Kasutaja RH
(maastikusõidu järgne hooldus – praktiline) 8h
	
Kaasnevad õigused	Tüübikoolitusnõudega Kaitseväe sõiduki erakorraliseks ja
esmaseks kiirekspluatatsiooniks lahinguvalmiduse tagamisel.	Tüübikoolitusnõudega Kaitseväe sõiduki tavaekspluatatsiooniks RA tingimustes. 
	Tüübikoolitusnõudega Kaitseväe SA ametikohaga määratud sõidukite ekspluatatsiooniks. 

Lähtudes väeüksuste, nende väljaõppetsüklite, tegevuste ja vajaduste erisustest, on ka AJEK ning autojuhi edasise teenistuse ülesehitus erinev. Sellest tulenevalt kehtestab käesolev õppekavaga sõjaväelise autojuhi baasõppe (baasõppemoodul), mis tagab kõikide üksuste autojuhtide ühtlustatud esmased teadmised rahuaegseks autojuhiteenistuseks (sõjaväelise autojuhi 2. tase). Tagamaks maaväe ja logistikaüksuse juulikutse autojuhtidele SA ametikoha autojuhi 3. pädevustase on erialaõppe mooduli ained (lisa 9 ja lisa 10) kohustuslikuks õppesisuks allüksuse kursuse raames. 
Õppekava hinnatakse ümber viitedokumentide muutumisel või muutmisvajadust eeldava õpituvastuste ilmnemisel, kuid mitte harvem kui kord viie aasta jooksul. Ümberhindamise eest vastutab toetuse väejuhatuse logistikakool.

Kooskõlastajad:

Struktuuriüksus	Ametinimetus	
toetuse väejuhatus	ülem	
toetuse väejuhatus, logistikakool	ülem	
Kaitseväe peastaap	väljaõppeosakonna ülem	

1.	Sihtgrupp
Kursus on mõeldud kaitseväelastele ja kaitseliitlastele kes on planeeritud SA autojuhi (sõidukijuhi) ametikohale. 
2.	Väljaõppe eesmärk
Ülesanne: Täidab üksuses sõjaväelise autojuhi rolli
Tingimused:
keskkond: üldkasutatavad teed ja asulad, kinnised alad (nt Kaitseväe territooriumid), erinevad maastikud ja pinnavormid ning kõikvõimalikud valgus- ja ilmastikutingimused.
piirangud: teostab iseseisvalt sh taktikalises olukorras.
Standardid: 
Täidab sõiduki alusvankri kasutamisel nii juhi kui ka vedajana nõuetekohaselt Kaitseväe sõidukite kasutamise regulatsioone, liiklusregulatsioone, ohutusnõudeid ning taktikalise olukorra üksusepõhiseid drille; 
Teostab kasutaja taseme remonti ja hooldust vastavalt kasutusjuhenditele; 
Järgib sõiduki lisaseadmete ja/või pealisehituse kasutamisel seotud ohutus- ja kasutusjuhendeid.
3.	Sisu ja maht
AJK 12 nädalat	Moodul	Ainekava	Teemad	ÕPPEGRUPID	
				BC	C	CE	CD	C*	CE*	D*	
	Sõjaväelise autojuhi baasõppe moodul (AJB)	AJB-01
Kategooriaõpe 	Esmaabi koolitus 	16	0	0	0	0	0	0	
			B-kategooria õpe (58+6+2)	66	0	0	0	0	0	0	
			C-kategooria õpe (30+5+2)	37	37	37	37	0	0	0	
			CE-kategooria õpe (20+5+2)	0	0	27	0	0	0	0	
			D-kategooria õpe (60+5+2) 	0	0	0	67	0	0	67	
			AJB-01 kokku	119	37	64	104	0	0	67	
		AJB-02
KV sõidukite kasutamise alused	KV liiklusregulatsioon ja dokumentatsioon, OE (4+12)	16	16	16	16	16	16	16	
			B-kategooria sõiduki täistüübiõpe (0+31)	31	31	31	31	31	31	31	
			C-kategooria sõiduki täistüübiõpe (0+31)	31	31	31	31	31	31	0	
			CE-kategooria sõiduki täistüübiõpe (0+22)	0	0	22	0	0	22	0	
			D-kategooria sõiduki lühendatud tüübiõpe (0+8)	0	0	0	8	0	0	8	
			Sõitjate ja veoseveo ohutus (4+28)	32	32	32	32	32	32	32	
			Motoriseeritud rännak – kolonnis liikumise alused (0+24)	24	24	24	24	24	24	24	
			 AJB-02 kokku	134	134	156	142	134	156	111	
		AJB-03
KV sõidukite kasutaja evakuatsioon	Sõiduki eneseabi, päästmine ja pukseerimine (0+24)	24	24	24	24	24	24	24	
		AJB-04
Päästeoperatsiooni assistendiõpe	Vintsimise alused (0+8)	8	8	8	8	8	8	8	
		AJB-05	Baasõppe mooduli lõpuharjutus	24	24	24	24	24	24	0	
		 	 	AJB-03/-04/-05 kokku	56	56	56	56	56	56	32	
	Lisaained	AJLA-01	Lisaseadme operaatori õpe	16	16	16	16	16	16	0	
		AJLA-02	Pealisehituse operaatori õpe* (16)	 	 	 	 	 	 	 	
		AJLA-03	ADR õpe	40	40	40	40	40	40	0	
			AJLA-01/02/03 kokku	56	56	56	56	56	56	0	
	 	 	 	õppeaeg	365	283	332	358	246	268	210	
	 	 	 	reservaeg	0	82	33	7	119	153	155	
	 	 	 	kordamisaeg	43	43	43	43	43	43	43	
	 	 	 	muude tegevuste aeg	72	72	72	72	72	72	72	
	 	 	 	Autojuhikursuse kogumaht 	480	

4.	Läbiviimine
Sõjaväelise autojuhi väljaõppemoodulite peaeesmärk on Kaitseväe sõidukite ohutut sõjaväelist ekspluatatsiooni tagavate oskuste ja hoiakute kujundamine ja omandamine.
Sisu ja mahu tabelis on näidatud autojuhi kursuse kogumaht, mis on 480 akadeemilist tundi ning mis viiakse läbi ajateenija väljaõppetsüklis näidatud AJEK ajaraamis järjest 12. nädala jooksul. 
Kategooriaõppe mahud tulenevad järgmiselt:
B kategooria õpe (66 akh) sisaldab 30 tundi teooriaõpet, 28 sõidutundi, 6 tundi algastme lõppkoolitust ning 2 tundi eksamiteks.
C kategooria õpe (37akh) sisaldab 20 tundi teooriaõpet, 10 kohustuslikku sõidutundi, 5 tõhustussõidutundi ning 2 tundi eksamiteks.
CE kategooriaõpe sisaldab (27 akh) sisaldab 10 teooriatundi, 10 kohustuslikku sõidutundi, 5 tõhustussõidutundi ning 2 tundi eksamiteks.
D kategooriaõpe (67akh) sisaldab 40 teooriatundi, 20 kohustuslikku sõidutundi, 5 tõhustussõidutundi ning 2 tundi eksamiteks.
NB: Aine AJB-02 kogumaht sisaldab õppeaja arvestuses ainult ühte Kaitseväe sõiduki täistüübiõpet. 
Tulenevalt kategooriaõppe vajadusest ja erinevustest, on õppegrupiti reservaja maht erinev. Seda võib vabalt kasutada kategooriaõppe järelõppe ja –eksamite sooritamiseks, täiendavate tüübiõpete läbiviimiseks jmt. 
Ainete AJLA-01 ja AJLA-02 mahuarvestuse aluseks on tingimus, et valitakse vaid üks ainetest.  
Kursuse läbiviijal on õigus valida, kas viia õppeteemasid läbi moodulite ainete kaupa või omavahel lõimituna.
Tabel 3. Õppegruppide tähistused
ÕPPEGRUPID	
BC	C	CE	CD	C*	CE*	D*	
ei ole B kat juhiluba	B kat olemas	B kat olemas	B kat olemas	C kat olemas	CE kat olemas	C või CE kat olemas	
Tabelis 3 on näidatud õppegruppide moodustamise põhimõtted, mille aluseks on kursusele määratud isikute olemasolevate kategooriate juhtimisõigused. Õppegruppide suurused on väeositi ja teenistusse saabunute grupiti varieeruvad. Kuigi kursusele määramise eelduseks on vaikimisi B kategooria juhtimisõiguse olemasolu, ei ole see alati täielikult järgitav. Õppekava koostajate eeldus on, et juhiloata alustanud kursuslase lõppeesmärk on C kategooria juhtimisõigus. Sellest ka õppegrupp BC, kellel kategooriaõppe mahust tulenevalt ei ole reservaega. 
C*, CE* ja D* märgistel on eelduslikult olemas C või CE kategooria juhtimisõigus ning õppes osalevad nad vastavalt sisu ja mahu tabelis näidatule.	
Kursuse põhimoodulid on: 
Sõjaväelise autojuhi baasõppe moodul ja lisaained viiakse ajateenijatest autojuhtidele läbi tavapärases väljaõppetsüklis sõidukijuhtidele koolitamiseks ette nähtud ajarajaamis, tegevväelastele ja Kaitseliidu tegevliikmetele vastavalt planeeritud ajagraafikule. Baasmooduli käigus omandatakse määratud kategooria sõiduki esmased juhtimisvõtted ja juhtimisõigus ning sõidukijuhi militaarsuunitlusega baasteadmised ja –oskused. Kategooriaõpe viiakse läbi autokoolide ainekavade alusel. Mooduli tegelik õppemaht sõltub määratud juhtimiskategooriatest. Olulist mõju kursuse mahule avaldab ka instruktorite ja kursuslaste arv. Kategooriaõpe viiakse läbi riikliku õppekava järgi Kaitseväe lepinguliste partnerite (autokoolide) mootorsõidukijuhi õpetaja poolt. AJEK korraldaja põhiülesanne kategooriaõppe osas on administreerimine ja koordineerimine õppurite, õppekohtade, õpetajate ning eksamineerijatega. 
Valikained (lisa 7 ja lisa 8) allüksuste ülematele, vastavalt ajateenistustsüklis näidatule, AÜK raames AJ-teemalise väljaõppe planeerimise sisendiks, arvestades autojuhtidele SA ametikoha teenistussõidukite erisusi. 
Erialaained (lisa 9 ja lisa 10) viiakse juulikutse ajateenijatele väljaõppetsüklis näidatud  allüksuse kursuse käigus, tegevväelastele ja Kaitseliidu tegevliikmetele vastavalt planeeritud ajagraafikule. Erialaainete raames omandatakse määratud teenistussõiduki taktikalise kasutamise ja kontrollhoolduse teostamise oskused. Ainete kogumaht on 94 akadeemilist tundi.
Sõjaväelise autojuhi väljaõppe Kaitseväe sõidukite juhtimisega seotud õppeainete vastutavaks läbiviijaks peab olema TVJ logistikakoolis sõidukiinstruktori kursuse edukalt lõpetanud instruktor.
Sõiduki juhtimisega seotud väljaõpet võib läbi viia vastava kategooria juhtimisõigust omavatele õppuritele. Erandkorras võib C, CE ja D kategooria sõidukite juhtimise õpet läbi viia ka vastava kategooria juhtimisõigust omandavatele õppuritele tingimusel, et neil on:
C-kategooria sõiduõppel kehtiv B-kategooria juhtimisõigus;
CE ning D-kategooria sõiduõppel kehtiv C-kategooria juhtimisõigus.
Sel juhul peab ohutuse tagamiseks toimuma sõiduki juhtimisega seotud väljaõpe üldiseks liikluseks (ka Kaitseväe väeosasiseseks) suletud ning märgistatud territooriumil.
Kui kaitseväelasest sõiduõppe läbiviijal on kehtiv mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistus, siis võib juhtimisõigust omandavatele õppuritele sõiduõpet läbi viia ka avatud liikluse tingimustes vastavalt juhendamise korrale. 
Sõidukite juhtimisega otseselt mitte seotud õppeainete vastutav läbiviija võib olla ka pädev erialaspetsialist.   
Praktiliste kontakttundide õppemaht on arvestatud instruktori/õppuri suhtele kuni 1/10. Suhtarvu vähenedes tuleb õppiv koosseis jagada väiksematesse õppegruppidesse selliselt, mis tagab nõutud suhtarvu ning kasutada ringkoolituse põhimõtet. Kuna kursuse teema on ohutustehniliselt väga sensitiivne, siis õppetöö toimub suuremas enamuses kontaktõppe vormis ning kinnistatakse praktilise tegevusega instruktori järelevalve all.
Reservaeg kursusel varieerub õppegrupiti ja on mõeldud toetama kursuse väljaõppe eesmärkide saavutamist. Samuti on võimalik selle aja sees teha kursuslastele lisasõidukite tüübiõppeid kui üksus seda vajalikuks peab.
Kordamisaja maht kursusel on arvestuslik ning on mõeldud toetamaks eelnevate tasemete teemade kordamist või varasemast jäänud väljaõppelünkade kõrvaldamist.
Muude tegevuste aja arvestus sisaldab vastavalt KV spordikontseptsioonile, aega spordile 3 tundi nädalas (kontseptsioon soovitab ajamääranguta kolm korda), vastavalt käsule OP Kaitsetahe rühmaülema tunde sagedusega üks kord nädalas ja kompaniiülema tunde sagedusega 1x kuus, üksuse rivistusi üks tund nädalas ning ülejäänud ajatabelites näidatud aeg on mõeldud nt väekaitse teemades või muudes üksusele vajalikes tegevustes osalemiseks.
5.	Läbivad teemad
Kaitseväe regulatsioonid ja väärtused – rakenduvad vaikimisi igapäevaselt. Oluline on, et õppurite käitumist nendes aspektides jälgitaks ja parendamist või kinnistamist vajavaid olukordi tagasisidestatakse ja levitatakse, tuues paralleele või selgitusi nii regulatsioonidest, kui Kaitseväe põhiväärtuste näitel.
Ohutusnõuded: kursuse läbiviimisel on eraldi tähelepanu all auto- ning mehhanismijuhile kehtestatud ohutustehnika nõuded (sh tegevused tankimisel), töökoha, lisaseadme või sõiduki pealisehituste kasutamisega seonduvatest ohutustehnika nõuetest kinnipidamine.
Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskirjast tulenevad nõuded on kursuse vältel täitmiseks ja tehnika käsitlemisel tegevuse aluseks.
Liiklusseadusest tulenevad nõuded täitmisel, jälgimisel ja käsitlemisel kõikides tundide läbiviimise kui ka masinate kasutamise aspektides.
Sõduri baasoskused – rakenduvad individuaalsel ja meeskondlikul tasandil välitingimustes ning taktikaõppes.
6.	Hindamine
Hindamine on kursuse ajal kujundav ning kursuse lõpetamisel mitteeristav, mis moodustub kõikidest õppeajal saadud hinnangutest. Hindamisaluseks on ülesannete täitmine vastavalt ainekavades sõnastatud standarditele.
Kategooriaõppe hindamine toimub autokoolide õppekavas märgitud viisil ning Transpordiameti riiklike eksamitega.
Sõjaväelise autojuhi baasõppe moodulis sooritatakse tüübi,- dokumentatsiooni,- sõitjate- ja veoseveo ohutuse õppe läbimise järel kontrolltest (Lisad 2-6). Teoreetilised kontrolltestid kannavad õpetatud/omandatud materjali kinnistamise eesmärki ning hinnatud testid tuleb anda kursuslastele tagasi. Lünktestide hindamisel ei ole oluline ühetaoline sõnastus vaid samatähendus regulatsioonis sätestatuga.
Praktilise kontrolltesti ajal tuleb rakendada kujundavat hindamist ja pöörata erilist tähelepanu kursuslastele, kes teostavad iseseisvalt vajalikke tegevusi (vaatlustabeli (Lisa 4)) alusel alla 60%. Tegematajätmised ja vajakajäämised tuleb koheselt tagasisidestada ja suunata kursuslane neid, kui tulevikus parendamist vajavaid aspekte, enda jaoks taasesitataval kujul fikseerima. 
Hinde „arvestatud“ aluseks on eelpoolnimetatud kontrolltestide lävendite ületamine ning praktiliste harjutuse eesmärgipärane ning ohutustehniliselt korrektne sooritamine. 
Sõjaväelise autojuhi baasõppemooduli osade kontrollteste on võimalik sooritada kuni kolm korda. Testide sooritamine peab jääma baasõppemooduli läbiviimise perioodi. 
7.	Väljastatavad dokumendid
Kategooriaõppe läbimise ning riiklike eksamite eduka sooritamise järel väljastab Transpordiamet vastava kategooria juhtimisõigust tõendava juhiloa. 
Ajateenijate osas kantakse andmed omandatud pädevustaseme kohta koduüksuse poolt mobilisatsiooniregistrisse.
8.	Viited
Liiklusseadus
Majandus- ja Kommunikatsiooniministri 27.06.2011 määrus nr 60 „Mootorsõidukijuhi ettevalmistamise tingimused ja kord ning mootorsõidukijuhi ettevalmistamise õppekavad“
Majandus- ja Kommunikatsiooniministri 27.06.2011 määrus nr 55 „Mootorsõidukijuhi juhendaja tunnistuse välja andmise kord“
Kaitseväe juhataja 13.06.2014 käskkirjaga nr 166 kinnitatud „Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskiri“
Kaitseväe juhataja 19.05.2022 käskkirjaga nr 874 kinnitatud "Ajateenistuse kontseptsiooni kinnitamine, käskkirja kehtetuks tunnistamine" lisa "Ajateenija väljaõppetsükkel"
Kaitseväe juhataja 18.03.2021 käskkirjaga nr 67 kinnitatud „Kaitseväe spordikontseptsiooni, spordieeskirja, kehaliste võimete kontrolltesti ja normatiivide kinnitamine“
Kaitseväe juhataja 12.02.2020 käsk nr 444K operatsioon „Kaitsetahe“
Sõjaväelise autojuhi ametikoha kirjeldus (18.06.2021)
https://tvj.mil.intra/collaboration/logk/kv%C3%BClesed/AJEK/20210517_TVJ_LogK_s%C3%B5jav%C3%A4elise_autojuhi_ametikoha_kirjeldus.docx?d=w8788586e1f9847b593f610fbc08452a4 

9.	Mõisted ja lühendid
AJ				autojuht
AJB				sõjaväelise autojuhi baasõppe moodul
AJE 				sõjaväelise autojuhi erialaõppe moodul
AJEK				autojuhi erialakursus
AJK		autojuhi kursus (käesolevas õppekavas mõistetakse tsentraalse väljaõppetsükli osa kestusega 9–12 nädalat, selle raames viiakse läbi AJEK kategooria- ja sõjaväelise autojuhi põhiõppe moodul)
AJV		sõjaväelise autojuhi õppe valikained
LISASEADE	seade või nende kogum, mis toetab sõiduki funktsionaalsust (N: vints toetab sõiduki maastiku- ning päästevõimekust, tõstuk või laadimiskraana toetab veoseveo kui põhifunktsiooni täitmise võimet iseseisva laadimisvõimekuse näol)
PEALISEHITUS sõiduki konstruktsioonile statsionaarselt paigaldatud seade või seadmete kogum, mis annab sõidukile kindla funktsiooni ( N: konks- või trosslift, kraana, puksiirkraana, kütusetankur, juhtimispunkt, sidemasin, teelaotusmasin, sillamasin jne)  	
RA		rahuaeg
RH		remont ja hooldus
SA		sõjaaeg
I			iseseisevõpe
L			loeng
H		harjutus
E		eksam

AUTOJUHI ERIALAKURSUSE
ainekavad

AJB-01. Kategooriaõpe

1.	Õppekava
Autojuhi erialakursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärgid
Ülesanne: saavutada vastavates õppekavades kehtestatud tasemed.
Tingimused:
keskkond: õppeklass/plats; avatud liiklusega alad nii asulas kui asulaväliselt.
piirangud: tegevused vastavalt liiklusseadusele.
Standardid: määratakse eraldi lepingupartnerite õppekavades, riikliku sõidueksami korraga ja vastavates Kaitseväe juhataja käskkirjaga kinnitatud õppekavades.
3.	Sisu ja maht
Jrk nr	Teemad	
Õppetöö meetod	Õppegrupid ja maht akadeemilistes tundides	
			BC	C	CE	CD	C*	CE*	D*	
1	Esmaabi koolitus 	L-7/Ha-7/E-2	16	0	0	0	0	0	0	
2	B-kategooria õpe (58+6+2)	I ja L-33/H-31/E-2	66	0	0	0	0	0	0	
3	C-kategooria õpe (30+5+2)	I ja L-20/H-15/E-2	37	37	37	37	0	0	0	
4	CE-kategooria õpe (20+5+2)	I ja L-10 /H-15/E-2	0	0	27	0	0	0	0	
5	D-kategooria õpe (60+5+2) 	I ja L-40 /H-25/E-2	0	0	0	67	0	0	67	
Kokku	119	37	64	104	0	0	67	

4.	Läbiviimine
Esmaabi koolitus viiakse läbi vastavalt Kaitseväe juhataja 14.08.2015 käskkirjaga nr 223 p 2.4 kinnitatud Mootorsõidukijuhi esmaabikursuse (MJEK) väljaõppekava alusel, arvestades ka kaitseväe juhataja 27.12.2016 käskkirjaga nr 305 kehtestatud muudatusi.
Kategooriaõpe viiakse läbi riikliku õppekava järgi Kaitseväe lepinguliste partnerite (autokoolide) mootorsõidukijuhi õpetaja poolt.
5.	Hindamine
Kategooriaõpe lõppeb riikliku eksamiga transpordiametis. Vahehindamised vastavalt lepingupartneri töökorraldustele.
Esmaabiõpet hinnatakse vastavalt nimetatud õppekavale.
6.	Vahendid
Vastavalt õppekavadele.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Vastavalt lepingupartneri õppekavadele

AJB-02. KAITSEVÄE SÕIDUKITE KASUTAMISE ALUSED

1.	Õppekava
Autojuhi erialakursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärgid
Ülesanne 1: kasutab määratud teenistussõiduki alusvankrit ja pealisehituse veoseruumi juhi ja vedajana.
Tingimused:
keskkond: avalikud teed, õppesõiduplats ja maastikusõidurada. 
piirangud: tegevused juhendamisel. Lähtutakse Kaitseväe ohutusalastest eeskirjadest ja üldkehtivatest liiklusregulatsioonidest.
Standardid: kasutab sõiduki alusvankrit ja pealisehitust sihtotstarbe ja Eesti Vabariigi ja Kaitseväe regulatsioonidest tulenevate reeglite kohaselt, vastavalt sõiduki registreerimistunnistusel kajastatud ja kasutusjuhendis määratud tingimustel; 
teostab Kaitseväe sõidukitüübile kasutaja taseme hooldust ja remonti vastavalt masina kasutusjuhendile ja kasutada olevatele vahenditele ning tööriistadele; 
lähtub veose kinnitamisel veose omadustest ja ohutusnõuetest; 
tagab on veose mittenihkumise ja -ümbermineku.
3.	Sisu ja maht
Jrk nr	Teemad	
Õppetöö meetod	Õppegrupid ja maht akadeemilistes tundides	
			BC	C	CE	CD	C*	CE*	D*	
1	KV liiklusregulatsioon ja dokumentatsioon
Alateemad:
Kaitseväele kehtivad liikluserisused (L-2)
Dokumentatsioon (I-1/L-1/Ha-1)
Ohutusjuhised (I-1/L-1)
liikluse füüsiline reguleerimine (I-1/L2/Ha3)	I-4/L-6/Ha-4/E-2	16	16	16	16	16	16	16	
2	B-kategooria sõiduki täistüübiõpe 
Teoreetiline tutvustus (L-2)
Praktiline tutvustus (Ha-3)
Ohutustehniline kontroll (Ha-3)
Lisavarustuse tutvustus (Ha-2)
Platsisõit (Ha-6)
Maastikusõit (Ha-6)
Kasutaja taseme remont ja hooldus (Ha-6)	 L-3/H-26/E-2	31	31	31	31	31	31	31	
3	C-kategooria sõiduki täistüübiõpe
Teoreetiline tutvustus (L-2)
Praktiline tutvustus (Ha-3)
Ohutustehniline kontroll (Ha-3)
Lisavarustuse tutvustus (Ha-2)
Platsisõit (Ha-6)
Maastikusõit (Ha-6)
Kasutaja taseme remont ja hooldus (Ha-6)	L-3/H-26/E-2	31	31	31	31	31	31	0	
4	CE-kategooria sõiduki täistüübiõpe
Teoreetiline tutvustus (L-2)
Praktiline tutvustus (Ha-3)
Ohutustehniline kontroll (Ha-3)
Lisavarustuse tutvustus (Ha-2)
Platsisõit (Ha-6)
Kasutaja taseme remont ja hooldus (Ha-2)	L-2 /H-18/E-2	0	0	22	0	0	22	0	
5	D-kategooria sõiduki lühendatud tüübiõpe 
Alateemad: 
Teoreetiline tutvustus (L-3)
Praktiline tutvustus (Ha-1)
Ohutustehniline kontroll (Ha-1)
Platsisõit (Ha-1)
Kasutaja taseme remont ja hooldus (Ha-2)	L-3/H-5	0	0	0	8	0	0	8	
6	Sõitjate ja veoseveo ohutus
Alateemad:
Kaitseväes ja Kaitseliidus kehtivad ja rakendatavad aspektid ja ohutusmeetmeid sõitjate ja veose veoks I-2/L-1)
Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ning veose veo kord ja veost ohustavad tegurid (I-2/L-1)
koormarihma tähistusest nõuetekohase laadimise 
veose kinnitamise põhimõtted (L-1)
koormarihmade arvutused (L-1/Ha-4) 
masina kinnitamine autotreilerile (Ha-2)
veose kinnitamine madelauto kasti kasutades pealtsidumise meetodit (Ha-3)
veose kinnitamine veolavale kasutades vedrusidumise/diagonaal meetodit (Ha-3)
veose kinnitamine madelauto kasti kasutades ringisidet (Ha-3)
veose kinnitamine madelauto kasti kasutades silmusidumise meetodit (Ha-3).
merekonteineri pakkimine (Ha-4)	I-4/L-4/H-22/E-2	32	32	32	32	32	32	32	
7	Motoriseeritud rännak – kolonnis liikumise alused
Alateemad:
motoriseeritud rännaku alused, eelised ja puudused, rännakrivistused ja rännakmeetodid, ohutustehnika, rännakuüksuse juhtimise põhimõtted ja märguanded (L-2)
motoriseeritud rännaku korras liikumine, kasutades erinevaid rännakumeetodeid (Ha-22)	L-2/H22	24	24	24	24	24	24	24	
Kokku	134	134	156	142	134	156	111			

4.	Läbiviimine
Õppeteemade sisukirjeldus.
Kaitseväe liiklusregulatsioon ja dokumentatsioon. Teemas käsitletakse Kaitseväele kehtivate liikluserisuste, dokumentatsiooni, ohutusjuhiste ning liikluse füüsilise reguleerimisega seotud infomaterjali. Teema läbimine annab õppurile teoreetilised teadmised sõiduki juhtimise, sõitjate ja veoste veo regulatsioonidest, ohutustehnikast ning sõidukite kasutamisega kaasnevast dokumentatsioonist. Samuti ka praktilise oskuse sõidukite juhendamiseks käe- ja valgusmärkidega. Õpetamisel saab arvestatavas mahus kasutada iseseisva õppe vormi, mida täiendatakse seminari käigus ning kontrollitakse testidega. Täidetavate dokumentide ja sõiduki juhendamise õpe peab kindlasti sisaldama selgitavat kontaktõpet ning harjutusi. 
Käe- ja valgusmärkidena kasutatakse NATO standardiseeritud maismaasõidukite juhatamisega seonduvaid sümboleid. Teema õpetamist võib alustada ilma sõidukiteta enne tüübiõppeid ning kinnistada tüübiõpete käigus praktiliste juhendamisharjutustega. Juhendamine toimub alati juhendatava/sõiduki eest ning juht liigutab sõidukit vaid visuaalses otsekontaktis juhendajaga, lähtudes ainult tema poolt antud käe- ja valgusmärkidest. Vajadusel peatatakse sõiduk liikumissuuna kontrolliks või kasutatakse abijuhendajat. Käsklust „seis, stopp“ peab juht täitma olenemata käskluse andjast. Õppesõiduplats peab olema ainet õpetava instruktori(te) kontrolli all. 
Kaitseväe sõiduki täistüübiõpe. Eri kategooria sõidukite tüübiõppe ülesehitus on üldiselt sama, siiski tuleb jälgida sõiduki sihtotstarbelist kasutamist – maastikusõitu tehakse vaid selleks konstrueeritud sõidukiga. Tüübiõppe mahud võivad sõidukite lõikes erineda, sõltudes nende ehitusest ning lisavarustuse komplektist. Vaata ka õppekava tabelit 2. Täistüübiõpe koosneb järgmistest alateemadest:
Teoreetiline tutvustus. Klassitunnis käsitletakse õpetatava sõidukiga seotud informatsiooni, mis loob teoreetilise baasi sõiduki sihtotstarbe- ja nõuetekohase kasutamise jaoks (kasutusotstarve ja tehnilis-taktikalised andmed, juhtimisseadmed ja tähtsamad lisafunktsioonid, ekspluatatsioonivedelikud, kasutaja taseme hooldus). Teoreetilise tutvustuse läbiviimisel peab materjal olema selgitatud ja täiendatud tehnilise taustinfoga, mis selgitab asja sisu ja vajalikkust. (Näiteks milleks on vajalikud laadimissüsteemi ja õlitussüsteemi kontrollelemendid, mis võib juhtuda kui nad ei tööta või nende märguandeid eiratakse);
Praktiline tutvustus. Tutvustatakse sõiduki juures praktiliselt tema ehitust, lisafunktsioone tagavaid detaile ja seadmeid, ekspluatatsioonivedelike kasutaja taseme kontrollkohtasid ja –meetmeid, juhtimisseadmete kasutamist ning turva- ja ohutusvarustust;
Ohutustehniline kontroll. Käsitletakse praktiliselt sõiduki igapäevasele kasutamisele eelnevaid, järgnevaid ning kaasnevaid kontrolltegevusi mida sooritatakse kindlas järjekorras vastavalt „sõidukite ohutustehnilise kontrolli“ teostamise materjalidele ning sõiduki spetsiifikale; 
Lisavarustuse tutvustus. Tutvustatakse praktiliselt sõidukil olevat lisavarustust, selle funktsiooni ning kontrollimise meetodit. Kontroll on funktsionaalsusepõhine – kas varustuselement täidab oma funktsiooni (on vähemalt niipalju töökorras) ning tulemus fikseeritakse lisavarustuse kontrolli lehele. Lisavarustuse õpet saab lõimida ka kasutaja taseme remondi ja hoolduse õppega, mille käigus lisavarustust ka praktiliselt kasutatakse;
Platsisõit. Eesmärk on esmase gabariitide ja sõiduki manööverdusvõime tunnetamine ning juhtimisvõtete harjutamine. Kui vastava sõiduki juhtimiseks vajalik juhtimisõigus on alles omandamisel, peab esmakordsel sõitmisel viibima sõidukis koolitaja, kes vahetult õppurit juhendab ning hindab tema sooritusvõimet, millest lähtuvalt otsustab kas õppur võib edaspidi sõita ilma instruktorita, kaasõppuri juuresolekul. Platsisõiduharjutustes saab kasutada ka eelnevalt õpitud käe- ja valgusmärke;
Maastikusõit. Maastikusõit peab toimuma kontrollitud elementidel (kaldenurgad ja muud näitajad kooskõlas sõiduki ekspluatatsiooninõuetega). Esmase maastikusõidu käigus harjutatakse sõiduki juhtimist lihtsamatel elementidel, et mõista sõiduki üldist käitumist ning manööverdamisvõimet pinnasel, erinevate veoskeemide rakendamisel. Edasijõudnud õppurid saavad harjutada järjest keerulisemates ning piiratud manöövrivabaduse tingimustes, samuti peab neile jääma teatud vabadus raja valikuks, et harjutada iseseisvat maastikuanalüüsi võimet. Maastikusõidurada peab olema ülesehituselt hästi jälgitav ja aeglane, et vältida kiirustamisest tekkinud õnnetusi;
Kasutaja taseme remont ja hooldus. Teemas käsitletakse praktiliselt sõiduki lisavarustuses olevate tööriistadega teostatavat kasutaja taseme remonti. Minimaalses  teemade paketis sisaldab valgustusseadmete remont, elektrisüsteemi kaitsmete kontroll ja vahetamine, ajamirihmade seisukorra ja pingsuse kontroll ning pingutamine, varuratta eemaldamine ja ratta vahetamine (suruõhusüsteemiga sõidukitel ka rehvi täitmine sõiduki süsteemist), õhu- ja kütuse jämepuhastusfiltri puhastamine (kui on ette nähtud), sisselaskesüsteemi vaakumindikaatori ja tiheduse kontroll. Maastikusõidujärgses kasutaja taseme remondi ja hoolduse käigus toimub praktiline pesu- ning määrimise õpe ning sõiduki funktsionaalsuse kontroll, hooldus ja remont.
Sõitjate- ja veoseveo ohutus. Teemas käsitletakse Kaitseväes ja Kaitseliidus kehtivaid ja rakendatavaid aspekte ja ohutusmeetmeid sõitjate ja veose veoks, lähtudes Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ning veose veo korrast ja veost ohustavatest teguritest. Iseseisva õppe aega on võimalik kasutada alusdokumentide ja sissejuhatava materjaliga tutvumiseks. Kontaktõppe käigus korratakse üle alusdokumentide põhisisu ning veoseveo ohutuse õppe käigus õpitakse ning harjutatakse erineva veose paigutamist ning kinnitamist (erinevad koorma fikseerimise meetodid koos abitabelitega vajaminevate koormarihmade arvu arvestamiseks) sõiduki veoseruumi või vahetatavale veoühikule (konteiner, veolava). Näidiskoolituskaart lisa 1.;
Motoriseeritud rännak – kolonnis liikumise alused. Teemas käsitletakse motoriseeritud rännaku üldisi aluseid, eeliseid ja puuduseid, rännakrivistusi 
ja rännakmeetodeid, ohutustehnikat, rännakuüksuse juhtimise põhimõtteid ja märguandeid. Praktilise tegevusena harjutatakse motoriseeritud rännaku korras liikumist kaardi ja eelnevalt koostatud marsruudikaardi järgi kindlaksmääratud marsruudil, pöörates põhitähelepanu ohutule liiklemisele kolonni koosseisus ning kolonni dünaamikale ja –distsipliinile erinevate rännakumeetodite puhul. Teemas ei käsitleta taktikalisi tegevusi.
5.	Hindamine
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  Määratud kirjalike teste hinnatakse mitteeristavalt väljatoodud lävendite alusel.
Tüübiõppe teoreetilised kontrolltestid (soovituslik) peab ette valmistama sõidukijuhiinstruktori pädevusega isik üksuse kasutuses olevate masinate spetsiifikatest lähtudes. Soovitav on kontrollida teadmisi masina oluliste tehnilis-taktikaliste andmete kohta, armatuurlaua hoiatustuledest, mootori käivitamise/suretamise eripäradest, diferentsiaalide lülitamisest, pneumo- ja jahutussüsteemide tööpõhimõtete ning kasutamise kohta. Punktiarvestuse puhul peab positiivse tulemuse lävend olema vähemalt 51%.
Kirjalik dokumentatsiooni test: rikketeatise ja sõidulehe täitmine, Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskirja (MSKE) ja maismaasõidukite kasutamise ohutuseeskirja 8.3 tundmine. Õppekavaga on kaasas OE 8.3 kohta käiv test (lisa 2.) ning MSKE kohta käiv test (lisa 3.). OE 8.3 test koosneb vabateksti küsimustest ja lünktekstist. MSKE Test on ülesanne ja seda ei saa teha enne GD tüübiõppe läbimist. Ülesande lahendamise käigus kinnistatakse teadmisi Kaitseväe sõidukite kasutamise protseduuride sh sõidulehe ja rikketeatise täitmise kohta. Ülesande komplekt koosneb ülesandest, rikketeatise- (või muu üksuse sisese samatähendusliku dokumendi) ja sõidulehe-, veolisti- ja saatelehe- blankettidest. Viimased kaks blanketti on testimise otstarbel segaduse tekitamiseks. Lävendi ületamiseks on vajalik ülesande täitmise tegevuste kirjeldamise vastavus MSKE nõuetele, sõidulehe korrektne täitmine ja rikketeatise või muu samatähendusliku dokumendile kantud info täielikkuses ja arusaadavuses n-ö kompaniitehniku rollis olijale.
Kirjalik sõitjate- ja veose veo ohutuse test Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ja veose veo korra tundmine (Lisa 4). Test koosneb valikvastustega küsimustest ja lünktekstist.
Tüübiõppe praktiline kontrolltest: Test on suunatud sõiduki ohutu ja jätkusuutliku ekspluatatsiooni kinnistamiseks. Test võib toimuda sõiduki kasutuseelse ohutustehnilise kontrolli vormis Lisa 5, mille käigus testija esitab kontrolli sooritajale ka lisaküsimusi (näiteks ekspluatatsioonivedelike, lubatud vesitakistuse sügavuse, näidikute, märgutulede ja lisavarustuse kohta). 
ÕK lisa 5 vaatluslehel on välja toodud n-ö universaalsed tegevused vastavalt OE8.3 lisale 1. Vaatluslehte tuleb täiendada vastavalt sõidukile, mille tüübiõpet läbi viiakse. Vaatluslehtede ettevalmistust peab jälgima sõidukijuhiinstruktori pädevusega isik ja lähtuda tuleb kõikidest tüübiõppes esindatud masinate spetsiifikatest eraldi. Nt Unimogi puhul tuleb lisada järgmised detailid: kütuse jämepuhastusfilter, õhurõhk on saavutanud min 8 bar, diff.lukud sees, õlilekked täiendada velgede sees, jalaraud, kabiini lukustid (lahti, ketid ei ripu), veoseruumi signaali kaabel, pealisehitus (kinni, tent, nöörid), suruõhu kondentsi paak, haakeseade kinni, jäiga ühenduse kinnitus, veoseruum, tühi, kinni, nöörid ei ripu, veoseruumi märguande kontroll, pidurivedeliku anumad, varustuse kastid kinni. 
Vaatluslehel on lisatud ka ohutusest tulenev autost väljumise jälgimine igas sektsioonis kus see ette tuleb ning vaatluse süstemaatilisus ning „käega katsumine“. 
Vaatluslehel on viis põhimõttelist alajaotust. Esimeses jaotuses on kaks n-ö ohtlikku viga, mille ilmnemisel on koguhinne automaatselt null. Üldiselt hinnatakse jaotiste kaupa ja positiivseks loetakse tulemusi 60% „jah“ iga jaotise kohta. Vähema tulemuse puhul tuleb hinnata läbiviidud õpet või läbikukkuja individuaalset vajadust.
6.	Vahendid
Dokumentatsiooni blanketid, juhendid ja Kaitseväe sõidukid tüübiõpete läbiviimiseks. Veose ohutuse õpetamiseks autotreiler, sõiduauto, veoauto, madelauto, kettsidemed, talrepid, veolava, euroalused, kraed, koormarihmad, merekonteiner, tõkestid, õhkpadjad, õhukompressor nurgakaitsmed, kiilud, prussid, naelad, haamrid, 200L vaadid, toru läbimõõduga 50cm ja 3m pikk. Lisaks ka käsiraadiojaamad ning valgusfiltriga taskulambid.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Liiklusseadus

Sõjaväelise autojuhi ametikoha alusnõuded
https://tvj.mil.intra/collaboration/logk/kv%C3%BClesed/AJEK/20210517_TVJ_LogK_s%C3%B5jav%C3%A4elise_autojuhi_ametikoha_kirjeldus.docx?d=w8788586e1f9847b593f610fbc08452a4

Kaitseministri 19.12.2016 määrus nr 26 „Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ning veose veo kord“

Kaitseväe juhataja 13.06.2014 käskkiri nr 166 „Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskiri“
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“

Blankett „teade liiklusõnnetusest“
https://www.lkf.ee/sites/default/files/Teade_liiklusonnetusest_2015_A4.pdf

Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A). https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402

Juhendaja käemärgid e-õppe materjal 
https://ilias.mil.ee/ilias.php?ref_id=73167&obj_id=25898&cmd=layout&cmdClass=illmpresentationgui&cmdNode=6h&baseClass=ilLMPresentationGUI

Veoseohutuse e-õppe kursus  https://ilias.mil.ee/ilias.php?baseClass=ilSAHSPresentationGUI&ref_id=76473 

Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus- ja hooldusjuhised. https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias

Veoste kinnitamise kiirjuhend
https://tvj.mil.intra/collaboration/logk/Dokumendid/20220314_A_TVJ_LogK_Veoste_kinnitamise_kiirjuhend.pdf?d=w5cf9b115beaf47c19ac357d15fcf27bd 

Üksuse sõidukid

Õppesõiduplats

Maastikusõidurada

Üldkasutatav teedevõrgustik

AJB-03. KAITSEVÄE SÕIDUKITE KASUTAJA EVAKUATSIOON

1.	Õppekava
Autojuhi erialakursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärgid
Ülesanne: kasutab sõiduki päästmiseks eneseabivõtteid.
Tingimused:
keskkond: ettevalmistatud õppeplats: liivane pinnas, erinevad pinnavormid.
piirangud: tegevused juhendamisel. Ohutusjuhendite järgimine.
Standardid: „Päästab“ sõiduki, kasutades sõiduki või allüksuse lisavarustust ja käepäraseid vahendeid ohutult ning eesmärgipäraselt, tekitamata lisavigastusi.
3.	Sisu ja maht
 
Jrk nr	Teemad	Õppetöö meetod
	Maht akadeemilistes tundides

1.	Sõiduki eneseabi, päästmine ja pukseerimine 
Alateemad:
Sõiduki päästmine jäiga ja painduva ühenduslüliga (DeHa-3)
Maastikuläbivuse parendamine alandatud rehvirõhuga (DeHa-3)
Rehvi haardeteguri parandamine libisemisvastaste kettidega (DeHa-3)
Tungraua kasutamine sõiduki päästmiseks
Pinnase kandevõime tõstmine (DeHa-3)
Sõiduki päästmine alternatiivsete vahenditega (DeHa-3)
Probleemse maastikulõigu/takistuse läbimine autorongina (DeHa-3)
Pneumosüsteemi täitmine sõidukilt sõidukile (DeHa-3)
Sõiduki pukseerimine üksuse vahenditega (DeHa-3)	demonstratsioon ja harjutus	24	
Kokku	24	akadeemilist tundi	

4.	Läbiviimine
Õppeteemade sisukirjeldus:
Sõiduki päästmine jäiga ja painduva ühenduslüliga. Teemas käsitletakse kinni jäänud/mittetöötava sõiduki päästmise võtteid praktiliselt sõiduki/üksuse varustuses olevate ühendusvahenditega (jäik pukseerimislüli ja veniv pukseerimisköis). Õppekoht peab võimaldama ohutut dünaamilise tõmbe võimalust, vältima peab ohtlikke külgkaldeid, et vähendada ümberpaiskumise ohtu. Õppekoht võiks olla liivasel pinnasel, kus oleks võimalik sõiduk lihtsalt „sisse kaevata“. Vajalikud vahendid: veniv pukseerimisköis, jäik pukseerimisvarras.
Maastikuläbivuse parendamine alandatud rehvirõhuga. Teemas käsitletakse praktiliselt suruõhusüsteemi omavate sõidukite maastikuvõimekuse parandamist vedavate rataste rehvirõhu alandamisega. Õppekohas ei tohi olla teravaid oksi, orke, kivisid ning muid esemeid, mis võivad sattuda velje ja rehvi vahele. Ohutu ning efekti hästi välja toov õppekoht võiks olla liivasel pinnasel (mäenõlval). Rehvirõhku võib alandada kuni 0,5 Bar-ni või tootja poolt lubatud alampiirini. Vältida tuleb järske pöördeid (rehvi maha tulemise oht). Sõit ja manöövrid peavad olema rahulikud ja sujuvad. Peale teema lõpetamist pöörata tähelepanu rehvide nõuetekohasele täitmisele. Vajalikud vahendid: sõiduki rehvipumpamiseks vajalikud vahendid, igal õppesõidukil varuratas ning rattavahetuseks vajalik komplekt.
Rehvi haardeteguri parandamine libisemisvastaste kettidega. Teemas korratakse tüübiõppe käigus õpitud libisemisvastaste kettide paigaldamist ratastele ning kasutamist lähtuvalt sõiduki veoskeemist. Harjutatakse ka kettide paigaldamist juba kinni jäänud sõidukile. Õppekohas peaks olema erinevad maastikutakistused (tõusud, langused, libedus), kus tekiks reaalne vajadus rehvi haardeteguri parandamiseks. Jälgida sõiduki tootja poolseid juhiseid kettide paigaldamiseks ja kasutamiseks.
Tungraua kasutamine sõiduki päästmiseks. Teema lõimub libisemisevastaste kettide teemaga. Sissekaevunud ratast hakatakse tungrauaga järkjärgult tõstma ning iga tõste maksimaalkõrguselt ratta alust süvendit pinnasega/täitematerjalidega täitma.
Pinnase kandevõime tõstmine. Teemas käsitletakse pehme pinnase kandevõime parandamist käepärase täitematerjaliga. Õppekoht peaks olema raielangil või pehmel maastikul, kus on kasutada raiejäätmeid. Õppe käigus täidetakse olemasoleva väljaveotee roopad pikisuunaliselt jämedama materjaliga ning kaetakse ristisuunaliselt peenema materjaliga/okstega. Vältida tuleb teravaoksalise tüvematerjali kasutamist pealispinnas (rehvide vigastamise oht);
Sõiduki päästmine alternatiivsete vahenditega. Teemas käsitletakse maasturi päästmise võimalusi sõiduki/üksuse varustuses olevate alternatiivsete vahenditega: koormarihma ja pinguti kasutamine vintsina. Õppekoht peaks võimaldama ankrupunktide kasutamist maasturi päästmiseks.
 Probleemse maastikulõigu/takistuse läbimine autorongina. Teemas käsitletakse jäiga pukseerimisvardaga ühendatud sõidukitega maastiku/takistuse ületamise parandamise võimalusi. Õppekoht peaks sisaldama takistusi mille pikkus ei ületa autorongis osaleva sõiduki pikkust (pehme pinnas, teetamm, raudteetamm jne), et tagada alati mõne sõiduki kontakt stabiilse pinnaga. Erilist tähelepanu tuleb pöörata juhtide ja juhendajate omavahelisele koostööle ning sõidukite TTA-s märgitud parameetritele (peale- ja mahasõidunurgad jne);
Pneumosüsteemi täitmine sõidukilt sõidukile. Teemas käsitletakse pneumosüsteemi täitmise võimalusi sõidukilt sõidukile, et oleks tagatud päästetava/pukseeritava sõiduki veeremine ning vajadusel pidurite rakendamise võimalus.
Sõiduki pukseerimine üksuse vahenditega. Teemas käsitletakse praktiliselt sõidukite pukseerimist üksuse käsutuses olevate ühenduslülidega (nõuetekohane jäik või painduv). Alustatakse pukseerimise ettevalmistusest (ühenduslüli paigaldamine, pidurite ja suruõhusüsteemide kontroll, vajadusel ühendusvoolikuga õhutoite tagamine, vajadusel ohukolmnurga kasutamine, marsruudi määramine) peale mida harjutatakse praktiliselt pukseerimist sirgest teest kuni kitsaste teedeni ning tagurdamiseni (pukseerides boksi tagurdamine).
5.	Hindamine
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid
On välja toodud õppeteemade sisukirjelduses.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“

Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A) https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402 

Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus- ja hooldusjuhised.https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias

Üksuse sõidukid

Õppesõiduplatsid (erinevate omadustega)

AJB-04. PÄÄSTEOPERATSIOONI ASSISTENDIÕPE

1.	Õppekava
Autojuhi erialakursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärgid
Ülesanne: osaleb päästeoperatsiooni juhi (vintsioperaatori) assistendina.
Tingimused:
keskkond: õppeplats maastikul.
piirangud: tegevused juhendamisel. Ohutusjuhendite järgimine.
Standardid: 
Kasutab isikukaitsevahendeid (kiiver, kindad); 
Järgib ohuala ja antud juhiseid sõiduki päästmise ettevalmistustöödel;
Tagab päästevahendite korrektsed ühendused; 
Kontrollib päästetud sõiduki pidurid, veermiku, roolisüsteemi, käigud ning  tuled.
3.	Sisu ja maht
 
Jrk nr	Teemad	Õppetöö meetod
	Maht akadeemilistes tundides

2.	Vintsimise alused (0+8)
Alateemad:
vintside ja vintsimise olemus, OT, eelised, võimalused (DeHa-3)
ühendus- ja kasutusviisid /DeHa-5 )
	demonstratsioon ja harjutus	8	
Kokku	8 akadeemilist tundi	

4.	Läbiviimine
Õppeteemade sisukirjeldus.
Vintsimise alused. Teema käigus tutvustatakse vintside ja vintsimise olemust, nende eeliseid ja võimalusi päästeoperatsioonide läbi viimisel, ohutustehnikat ning ühendus- ja kasutusviise KV vintsiga rivisõiduki näitel.
5.	Hindamine
Aine hindamine on läbivalt kujundav st. õppeprotsessi tagasisidestatakse jooksvalt väljaõppe käigus.
6.	Vahendid
On välja toodud õppeteemade sisukirjelduses.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“

Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A)
https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402

Juhendaja käemärgid e-õppe materjal 
https://ilias.mil.ee/ilias.php?ref_id=73167&obj_id=25898&cmd=layout&cmdClass=illmpresentationgui&cmdNode=6h&baseClass=ilLMPresentationGUI

Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus- ja hooldusjuhised
https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias

Üksuse sõidukid

Õppesõiduplats (erinevate omadustega)

AJB-05. BAASÕPPE MOODULI LÕPUHARJUTUS
1.	Õppekava
Autojuhi erialakursuse õppekava
2.	Väljaõppe alaeesmärgid
Ülesanne 1: kasutab määratud teenistussõiduki alusvankrit ja pealisehituse veoseruumi juhi ja vedajana.
Tingimused:
keskkond: avalikud teed ja maastikusõidurada, kus kehtivad üldised ja Kaitseväe liiklusregulatsioonid, rühmitumisala maastikul, erinevad valgustingimused;
piirangud: tegevused iseseisvalt ja ilma taktikaliste olukordadeta.
Standardid: 
Kasutab sõiduki alusvankrit ja pealisehitust sihtotstarbe kohaselt, vastavalt sõiduki registreerimistunnistusel kajastatud ja kasutusjuhendis määratud nõuetele ning järgides liiklusalaseid regulatsioone kui ka Kaitseväe sõidukite kasutamisega seotud regulatsioone ning ohutusjuhendeid. 
Lähtub juhendamisel ja juhendamise järgimisel käe- ja valgusmärkidest vastavalt NATO standardiseeritud maismaasõidukite juhatamisega seotud sümbolitest; 
Kasutaja taseme hooldus (pesu ja määrimine ning sõiduki funktsionaalsuse kontroll) vastab masina kasutusjuhendile ja kasutada olevatele vahenditele ning tööriistadele.

Ülesanne 2: kasutab sõiduki päästmiseks eneseabivõtteid.
Tingimused:
keskkond: maastik: liivane ja pehme pinnas, erinevad pinnavormid;
piirangud: tegevused iseseisvalt. Ohutusjuhendite järgimine.
Standardid: 
Sõiduk „päästetakse“ jäiga ja painduva ühenduslüliga, parendatakse maastikuläbivust alandatud rehvirõhuga, kasutatakse tungrauda, tõstetakse pinnase kandevõimet, kasutatakse alternatiivseid vahendeid, tekitamata sõidukile lisavigastusi;
Viib tegevused läbi ohutult ning eesmärgipäraselt.

Ülesanne 3: osaleb päästeoperatsiooni juhi (vintsioperaatori) assistendina.
Tingimused:
keskkond: maastik erinevate  tee tüüpide ja omadustega;
piirangud: tegevused iseseisvalt. Ohutusjuhendite järgimine.
Standardid: 
Kasutab isikukaitsevahendeid (kiiver, kindad); 
Järgib ohuala ja antud juhiseid sõiduki päästmise ettevalmistustöödel; 
Tagab päästevahendite korrektsed ühendused; 
Kontrollib päästetud sõiduki pidurid, veermiku, roolisüsteemi, käigud ning  tuled.
3.	Sisu ja maht

Jrk nr	Teemad	Õppetöö meetod
	Maht akadeemilistes tundides

1.	KV sõidukite kasutamise alused	harjutus	8	
2.	KV sõidukite kasutaja evakuatsioon	harjutus	8	
3.	Sõidukite ja kursuse varustuse hooldus	harjutus	8	
Kokku	24 akadeemilist tundi	

4.	Läbiviimine
Lõpuharjutusega luuakse tingimused kursuslastele mooduliüleseks harjutamiseks ja sõidukiga harjumiseks ning instruktoritele kursuslaste oskustaseme hindamiseks.  
Lõpuharjutus viiakse läbi väliharjutusena, mille käigus korratakse ning kinnistatakse kogu mooduli teemasid praktiliste sooritustega. Maaväe ja logistikaüksuse jaanuarikutse- ning küberväejuhatuse ajateenija AJK puhul on õppemahtu kursuse ajal vähem, mistõttu tuleb nende hilisemas väljaõppes pöörata tähelepanu just veoseveo ohutuse tagamise tegevustele.
5.	Hindamine
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid
Välja toodud õppeteemade ainekavades.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Liiklusseadus

Kaitseministri 19.12.2016 määrus nr 26 „Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ning veose veo kord“

Kaitseväe juhataja 13.06.2014 käskkiri nr 166 „Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskiri“

Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“

Blankett „teade liiklusõnnetusest“
https://www.lkf.ee/sites/default/files/Teade_liiklusonnetusest_2015_A4.pdf

Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A) 
https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402

Juhendaja käemärgid e-õppe materjal 
https://ilias.mil.ee/ilias.php?ref_id=73167&obj_id=25898&cmd=layout&cmdClass=illmpresentationgui&cmdNode=6h&baseClass=ilLMPresentationGUI

Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus- ja hooldusjuhised. 
https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias

Üksuse sõidukid

Maastikusõidurajad

Üldkasutatav teedevõrgustik

AJLA-01. LISASEADME OPERAATORI ÕPE 
1.	Õppekava
Läbiviiva üksuse allüksuse kursuse õppekava..
2.	Väljaõppe alaeesmärk
Ülesanne 1: kasutab sõidukile paigaldatud lisaseadet.
Tingimused:
keskkond: kujundatud reaalolukorralähedaseks (N: õppepakendite laadimine tõstuki
ja kraanaga, päästeoperatsioon sõiduki vintsiga jne);
piirangud: järgitakse iseseisvalt  teemakohaseid ohutusalastest eeskirjadest tulenevaid nõudeid.
Standardid: 
Täidab enda sõiduki põhifunktsiooni;
Toetab teisi sõidukeid või vahendeid; 
Hooldab kasutatud seadmeid ja lisavarustuse elemente vastavalt juhenditele. 
3.	Sisu ja maht 

Jrk nr 	Teemad 	
Õppetöö meetod 
 	Maht akadeemilistes tundides   	
1. 	Lisaseadme kasutamise teoreetilised alused ja ohutustehnika 	loeng 	4 	
2. 	Lisaseadme komplekti tutvustamine 	demonstratsioon ja harjutus	2 	
3. 	Lisaseadme kasutamise praktika 	demonstratsioon ja harjutus	8 	
4. 	Lisaseadme hooldus 	 demonstratsioon ja harjutus	2 	
Kokku 	16 akadeemilist tundi 	
 
4.	Läbiviimine 
Õppeteemade sisukirjeldus: 
lisaseadme kasutamise teoreetilised alused ja ohutustehnika. Teemas tutvustatakse lisaseadme olemust, kasutusvõimalusi, tehnilisi andmeid ning kasutamisega kaasnevat ohutustehnikat;
lisaseadme komplekti tutvustamine. Teemas tutvustatakse lisaseadme komplekti kuuluvaid elemente (juhtelemendid, kinnitusvahendid, ohutusvahendid, eritööriistad ning lisatööorganid jne), nende funktsiooni ning kasutamisega kaasnevat ohutustehnikat;
lisaseadme kasutamise praktika. Teemas harjutatakse praktiliselt lisaseadme sihipärast kasutamist reaalolukorralähedastes tingimustes (N: õppepakendite laadimine tõstuki ja kraanaga, päästeoperatsioon sõiduki vintsiga jne);
lisaseadme hooldus. Teemas käsitletakse lisaseadme kasutaja taseme hooldust ning hooldatakse praktilise tegevusena väljaõppes kasutatud seadmed ja lisavarustuse elemendid. 
5.	Hindamine 
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid 
Välja toodud õppeteemade sisukirjelduses. 
7.	Õppetööks soovitatav õppevara 
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“
Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A). https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402
Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus- ja hooldusjuhised
https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias
Lisaseadmega üksuse sõidukid
Õppeplats
Lisaseadet rakendavad vahendid/varustus

AJLA-02. PEALISEHITUSE OPERAATORI ÕPE 
1.	Õppekava 
Läbiviiva üksuse allüksuse kursuse õppekava.. 
2.	Väljaõppe alaeesmärk
Ülesanne: kasutab sõidukile paigaldatud pealisehitust.
Tingimused:
keskkond: kujundatud reaalolukorralähedaseks.
piirangud: järgitakse iseseisvalt teemakohaseid ohutusalastest eeskirjadest tulenevaid nõudeid. Kui pealisehitus kannab spetsiifilist võimet, mida kasutavad teised isikud (nt juhtimispunkti koosseis), siis harjutatakse vaid autojuhi tasemel tehtavaid toiminguid (nt rajamisega seotud tööd).
Standardid. 
Kasutab pealisehitust sihtotstarbe kohaselt põhifunktsiooni täitmiseks;
Järgib on kõiki seonduvaid ohutusnõudeid.
3.	 Sisu ja maht 

Jrk nr 	Teemad 	
Õppetöö meetod 
 	Maht akadeemilistes tundides 	
1. 	Pealisehituse kasutamise teoreetilised alused ja ohutustehnika 	Loeng 	4 	
2. 	Pealisseadme komplekti tutvustamine 	Demonstratsioon ja harjutus	2 	
3. 	Pealisseadme kasutamise praktika 	Demonstratsioon ja harjutus	8 	
4. 	Pealisseadme hooldus 	Demonstratsioon ja harjutus	2 	
Kokku 	16 akadeemilist tundi 	
 
4.	Läbiviimine
Õppeteemade sisukirjeldus: 
pealisehituse kasutamise teoreetilised alused ja ohutustehnika. Teemas tutvustatakse pealisehituse olemust, kasutusvõimalusi, tehnilisi andmeid ning kasutamisega kaasnevat ohutustehnikat;
pealisehituse komplekti tutvustamine. Teemas tutvustatakse pealisehituse komplekti kuuluvaid elemente (juhtimisseadmed, kinnitusvahendid, abivahendid, ohutusvahendid, eritööriistad ning lisatööorganid jne), nende funktsiooni ning kasutamisega kaasnevat ohutustehnikat;
pealisehituse kasutamise praktika. Teemas harjutatakse praktiliselt pealisehituse sihipärast kasutamist. Kui pealisehitus kannab spetsiifilist võimet, mida kasutavad teised isikud (nt juhtimispunkti koosseis), siis harjutatakse vaid autojuhi tasemel tehtavaid toiminguid (nt rajamisega seotud tööd);
pealisehituse hooldus. Teemas käsitletakse pealisehituse kasutaja taseme hooldust. Praktilise tegevusena hooldatakse väljaõppes kasutatud seadmed ja lisavarustuse elemendid. 
5.	Hindamine
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid 
Välja toodud õppeteemade sisukirjelduses. 
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“
Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A). 
https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402

Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus- ja hooldusjuhised. https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias
Pealisehitusega üksuse sõidukid
Pealisehitust rakendavad vahendid/varustus

AJLA-03. ADR 

1.	Õppekava
Autojuhi erialakursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärk
Ülesanne: veab ohtlikke veoseid.
Tingimused: 
keskkond: üldliikluseks avatud ala;
piirangud: järgitakse ohtlike vedudega seotud piiranguid ja vastavsisulisi ohutusalaseid eeskirju.
Standardid: 
teostab ohtlike aineid sisaldava veose veo pakendatuna ja puistes tekitamata kahju inimeste tervisele, varale või keskkonnale;
teostab ohtlikke ainete veo paakautodega mahtuvusega üle 1000 l ja paakkonteinereid mahtuvusega üle 3000 l tekitamata kahju inimeste tervisele, varale või keskkonnale.
teostab lõhkeainete veo. tekitamata kahju inimeste tervisele, varale või keskkonnale.
tegutseb ohuolukorras ja õnnetusse sattumisel järgides esmaabi võtteid, liiklusohutust, tuleohutust ning nõudeid kaitsevahendite kasutamisel.
3.	Sisu ja maht 
  
Jrk nr 	Teemad 	
Õppetöö meetod 
 	Maht akadeemilistes tundides   	
1. 	ADR põhiõpe
Alateemad:
ohtlike veoste veo korraldamise üldnõuded (1)
klasside tutvustus ja põhilised ohuliigid (1) 
keskkonnakaitse nõuded jäätmete teisaldamisel, 
eri liiki ohtude ärahoidmise ohutusabinõud (2) ohumärgised ja ohu tähistamine (1)
autojuhi lubatud ja keelatud tegevused ohtlike veoste veol (2)
liitkoorma veo keeld samal sõidukil või konteineris, tsiviilvastutus (2)
teave mitmeliigilise veo kohta (1)
pakendatud veose kinnitamise nõuded (1), tegutsemine tunnelites (1) 
veoühiku ja meeskonnaliikme varustus (1)
veo turvalisuse jälgimise võimalusi (1) 
esmaabi (4)	loeng 	18	
2. 	ADR paakautoõpe
Alateemad:
Mõisted (1)
paaki või paakkonteinerit vedava veoüksuse ebastabiilset liikumist põhjustavaid tegurid ja nende mõju liiklusohutusele (2)
lisanõudeid paaksõiduki ehitusele (2) 
üldnõudeid laadimisseadmete kohta (2) 
täiendavaid nõudeid paaksõiduki kasutamisele, eelkõige ohtliku veose autoveole lubamise tunnistusele, tehnilisele järelevalvele ja paaksõiduki markeerimisele (5)	loeng 	12	
3. 	Lõhkeaineteveo eriõpe
peamised ohud, olulised mõisted klass 1 ainete käitlemisel (1)
klass 1 ainete klassifitseerimine (1)
täiendavad nõuded klass 1 ainete ja esemete pakenditele (1)
veodokumendid klass 1 ainete ja esemete veol (1)
piirangud klassi 1 ainete ja esemete kooslaadimisele (1)
klass 1 aineid ja esemeid vedavate veoüksuste tähistamine (1)
nõuded klass 1 aineid ja esemeid vedava veoüksuse konstruktsioonile (1)
veoüksuse ohtlike veoste veole lubamise tunnistus (1)	loeng 	8	
4.	Eksam 		2	
Kokku 	40 akadeemilist tundi 	
 
4.	Läbiviimine
Aine viiakse läbi tellimuskoolitusena tsiviilpartneri- või kaitseväesiseselt kompetentsete isikute poolt. Õppeteemades või nende nimetustes võib olla erinevusi kui õpet viib läbi tsiviilpartner ja kokku on lepitud, et koolitus toimub tsiviilpartneri enda õppe- või ainekavade alusel. 
Õppeteemade sisukirjeldus: 
ADR põhiõpe: ohtlike veoste veo korraldamise üldnõuded, klasside tutvustus ja põhilised ohuliigid, keskkonnakaitse nõuded jäätmete teisaldamisel, eri liiki ohtude ärahoidmise ohutusabinõud, ohumärgised ja ohu tähistamine, autojuhi lubatud ja keelatud tegevused ohtlike veoste veol, liitkoorma veo keeld samal sõidukil või konteineris, tsiviilvastutus, teave mitmeliigilise veo kohta, pakendatud veose kinnitamise nõuded, tegutsemine tunnelites, veoühiku ja meeskonnaliikme varustus, veo turvalisuse jälgimise võimalusi, esmaabi.
ADR paakautoõpe: Mõisted, paaki või paakkonteinerit vedava veoüksuse ebastabiilset liikumist põhjustavaid tegureid ja nende mõju liiklusohutusele, lisanõudeid paaksõiduki ehitusele, üldnõudeid laadimisseadmete kohta, täiendavaid nõudeid paaksõiduki kasutamisele, eelkõige ohtliku veose autoveole lubamise tunnistusele, tehnilisele järelevalvele ja paaksõiduki markeerimisele.
Lõhkeaineteveo eriõpe: lõhke- ja pürotehniliste ainete ning neid sisaldavate esemete peamised ohud, olulised mõisted klass 1 ainete käitlemisel, klass 1 ainete klassifitseerimine tulenevalt nende tundlikkusest ja keemilisest koostisest, klassi 1 ainete alaklassidesse ja kooslaadimise sobivusgruppidesse jaotamise põhimõtted, täiendavad nõuded klass 1 ainete ja esemete pakenditele, pakendite tähistamine ohumärgistega, veodokumendid klass 1 ainete ja esemete veol, piirangud klassi 1 ainete ja esemete kooslaadimisele, klass 1 aineid ja esemeid vedavate veoüksuste tähistamine, nõuded klass 1 aineid ja esemeid vedava veoüksuse konstruktsioonile, veoüksuse ohtlike veoste veole lubamise tunnistus (EX II, EX III, MEMU).  
ADR tunnistuse kehtivusaeg on viis aastat alates kuupäevast, mil juht sooritab põhikoolituse eksami.
Kaitseväe siseselt kompetentse isiku poolt korraldatud ADR koolituse läbinul ei ole õigust vedada ohtlikku veost väljaspool KV tegevust.
5.	Hindamine 
Kui tsiviilpartneril on ohtlikku veost vedava autojuhi koolituse korraldamise tegevusluba  on koolituse läbinutel võimalus sooritada riiklik eksam transpordiametis. Ohtlikku veost vedava autojuhi põhi-, eri- ja täienduskoolituse vastusevariantidega eksamil peab igal esitatud küsimusel olema vähemalt üks õige vastusevariant. Eksami tulemusi hinnates loetakse eksam edukalt sooritatuks, kui eksamineeritav vastab igas läbitud eksami osas esitatud küsimustest õigesti vähemalt 60 protsenti. Eksami aja ja koha määrab Transpordiamet isiku eksamile registreerimisel. 
6.	Vahendid 
Videoprojektori ja tavatahvliga õppeklass vastavat grupi suurusele, esmaabi näitlikud vahendid.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara 
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“
Kaitseministri 19.12.2016 määrus nr 26 „Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ning veose veo kord“
Ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe (ADR 2017) ADR 2017 | Maanteeamet (mnt.ee)

  

Lisa 1. Näidiskoolituskaart „veoseveo ohutuse praktilised harjutused“
Väljaõppe läbiviija		
Tunni teema	Veoseohutuse praktilised harjutused	
Õpiväljundid/probleemid	kasutab määratud teenistussõiduki veoseruumi juhi ja vedajana.
keskkond: baasi territoorium;
piirangud: iseseisvalt ja ainult kursusel õpitud Kaitseväe sõidukitüübile.
Standardid: teostus vastab masina kasutusjuhendile ja kasutada olevatele vahenditele ning tööriistadele.
	
Toimumise aeg		
Toimumise koht		
Õppurid (arv)		
Õppevahendid		
Varustus	Autotreiler, sõiduauto, veoauto, madelauto, kettsidemed, talrepid, veolava, euroalused, kraed, koormarihmad, merekonteiner, tõkestid, õhkpadjad, õhukompressor nurgakaitsmed, kiilud, prussid, naelad, haamrid, 200L vaadid, toru läbimõõduga 50cm ja 3m pikk.	
Ohutusnõuded	Töökindad, võimalusel turvasaapad	
Ettevalmistused	Abiinstruktorite otsimine, alade broneerimine, sõidukite broneerimine, vahendite	
Viited	Kaitseministri 19.12.2016 määrus nr 26 „Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ning veose veo kord“;

Kaitseväe juhataja 13.06.2014 käskkiri nr 166 „Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskiri“.

Kaitseväe juhataja 01.11.2012 käskkiri nr 261 „Laskemoona hoidmise ja veo eeskiri“ (muudetud 19.03.2013 nr 60);

•	Euroopa hea tava suunised veose kinnitamiseks maanteevedudel (2014, tsiviil);
•	
•	Autoveoseadus vastu võetud 19.12.2017 (tsiviil);
•	Autoveol veose laadimise ja kinnitamise eeskiri. Vastu võetud 28.09.2000 nr 81 (tsiviil).	
Tunnikava (planeeritav aeg)		

Õppetunni etapp	Õpetamisviis 	
Sissejuhatus (iseseisevõpe)	Kui kasutad sissejuhatuseks iseseisvat õpet ja valmis kursust siis viita eraldi, et veoseohutuse teooriaosa e-kursusel (ILIAS) on kasutusel aktiivlingid, mis sinises kirjas ning alla joonitud.	

Õppetunni etapp	Õpetamisviis	
Teema käsitlus 	Veoseohutuse teooriaosa e-õppe kasutamisel veendu enesekontrolli põhjal kursuslaste teadmiste piisavust liikumaks edasi praktilisele harjutusele.

Õppetunni etapp	Õpetamisviis	
Harjutamine	ENNE HARJUTUST
Veendu, et kursuslane saab aru koormarihma tähistusest.
Veendu, et vajaminevate koormarihmade arvutustulemused vastavad kauba kaalule. 
Veendu, et kursuslane kasutab koormarihma vastavalt selle tööpõhimõttele.
Veendu, et kursuslane valib sõiduki mille kere konstruktsioon ja  ehitus on sobilikud koormale. 
Veendu, et kursuslane on aru saanud teooria osas saab aru nõuetekohase laadimise ja veose kinnitamise põhimõttest.

HARJUTUSED
H1: masina kinnitamine autotreilerile.
Algseis: Masin on autotreileril ning kinnitamata. Olemas piisav kogus kettsidemeid. Kette võib olla rohkem kui veose kinnitamisel vaja läheb. Osad ketid võivad olla nõuetele mittevastavad (v.t. e-kursuse lehte KETTSIDEMED).
Lõpptulemus: Masin on kinnitatud autotreilerile kooskõlas veosele esitavate nõuetega. Kettsidemete konksud on aasade suhtes seest poolt välja poole.

H2: veose kinnitamine madelauto kasti kasutades pealtsidumise meetodit.
Algseis: Madelauto kastis on vähemalt 4 euroalust kraedega ning piisav kogus koormarihmasid. Koormarihmasid võib olla rohkem kui veose kinnitamiseks vajalik. Osad koormarihmad võivad olla nõuetele mittevastavad (v.t. e-kursuse alajaotust KOORMA KINNITAMINE).
Lõpptulemus: Veos on kinnitatud madelauto kasti kooskõlas veosele esitavate nõuetega. Koormarihmade pingutid peavad olema teepeenra poolel. Võimalusel koormarihmade konksud seest poolt välja poole. Koormarihmad on terved ja Njuutonsumma ei ole väiksem kui kinnitatud kaubale nõutud.

H3: veose kinnitamine veolavale kasutades vedrusidumise/diagonaal meetodit.
Algseis: Veolaval on vähemalt 4 euroalust kraedega ning piisav kogus koormarihmasid. Koormarihmasid võib olla rohkem kui veose kinnitamiseks vajalik. Osad koormarihmad võivad olla nõuetele mittevastavad (v.t. e-kursuse alajaotust VEDRUSIDUMINE/DIAGONAALSIDE).
Lõpptulemus: Veos on kinnitatud veolavale kooskõlas veosele esitavate nõuetega. Koormarihmade pingutid peavad olema võimalusel teepeenra poolel ning koormarihmade konksud seest poolt välja poole. Koormarihmad on terved ja Njuutonsumma ei ole väiksem kui kinnitatud kaubale nõutud.

H4: veose kinnitamine madelauto kasti kasutades ringisidet.
Algseis: Madelauto kastis on euroalusel 200L vaadid ning piisav kogus koormarihmasid. Koormarihmasid võib olla rohkem kui veose kinnitamiseks vajalik. Osad koormarihmad võivad olla nõuetele mittevastavad (v.t. e-kursuse alajaotust RINGSIDE).
Lõpptulemus: Veos on kinnitatud madelauto kasti kooskõlas veosele esitavate nõuetega. Koormarihmade pingutid peavad olema võimalusel teepeenra poolel ning koormarihmade konksud seest poolt välja poole. Koormarihmad on terved ja Njuutonsumma ei ole väiksem kui kinnitatud kaubale nõutud.

H5: veose kinnitamine madelauto kasti kasutades silmusidumise meetodit.
Algseis: Madelauto kastis on, toru läbimõõduga vähemalt 50cm ja 3m pikk ning piisav kogus koormarihmasid. Koormarihmasid võib olla rohkem kui veose kinnitamiseks vajalik. Tõkestamise vahendid, kiilud. Osad koormarihmad võivad olla nõuetele mittevastavad (v.t. e-kursuse alajaotust SILMUSSIDE).
Lõpptulemus: Veos on kinnitatud madelauto kasti kooskõlas veosele esitavate nõuetega. On kasutatud tõkestamist ning kiilusid. Koormarihmad on terved ja Njuutonsumma ei ole väiksem kui kinnitatud kaubale nõutud.

H6: merekonteineri pakkimine.
Algseis: Konteiner ja vähemalt 6 euroalust kraedega. Olemas erinevad tõkestamise vahendid (euroalused, läve- ja paneeltõkendid, vahetalad), naelad, prussid, koormarihmad, õhkpadi, õhukompressor.
 Lõpptulemus: Alused on pakitud merekonteinerisse kooskõlas veosele esitavate nõuetega. Kaup on fikseeritud ja tõkestatud sellisel viisil, et veos ei saaks  libiseda ega ümber kukkuda. Tuleb rakendada meetmeid tagamaks, et koorem ja tõkendtarindid ei kuku uste avamisel välja.

Õppetunni etapp	Õpetamisviis(tegevuse kirjeldus, meetodid eri etappides, õpetamise abivahendid jms)	
Hindamine	Veoseohutuse teooriaosa e-õpe sooritatud kui piltide analüüsis on lähtutud läbitud teemade aspektist.

Veoseohutuse praktiline harjutus läbitud kui kursuslane ei tee ohtliku viga.
  
Kinnitusrihmade/pingutite vastavuse kontroll enne veoseohutuse läbiviimist (rihmad ja pingutid vastavad nõuetele, pingutipea ja kinnitusrihma pingutus- ja purunemisväärtused vastavad).

Veoseplatvormi hooldus enne veoseohutuse läbiviimist.

Kinnitusmeetodid on läbi viidud selliselt, et rihmad ei mõjuta teiste kasutatavate rihmade kinnitusjõudu (ei rõhuks pingutatult teisele rihmale, kui asetsevad üksteise peal, sõltuvalt erinevatest kinnitusmeetoditest).

Pingutid on peale kinnitamist lukustatud õiges asendis.

Kinnitusrihmadel ei ole peale kinnitamist ohtlike kokkupuutenurkasid, mis võivad läbi hõõrdumise rihmasid kahjustada.

Kinnitusrihmad ei lõiku peale kinnitamist erinevate koormakihtide vahele.

Kinnitusrihmad on peale kinnitamist korralikult kokku pakitud ja ei ohusta veol teisi liiklejaid.

Kas läbiviidud kinnitusmeetodid vastavad kasutatud masinatüübile ja on piisavad ülesandes kasutatud materjalide veoseohutuse läbiviimiseks.	
Kokkuvõte, lõpetamine: Vastavalt väeosas kehtestatud reeglitele.

Lisa 2. AJB-02 Kirjalik dokumentatsiooni test 1: OE 8.3 (max 45 p. positiivse tulemuse lävend 27 punkti.)

1.	Üldsätted (vasta küsimustele)
a.	Mida reguleerib OE 8.3 (1)?
•	.
b.	Millises ulatuses peab OE 8.3 järgima kaitsevalmiduse astme tõstmisel (1)?
•	.
c.	Millised sõiduki kasutamist puudutavad käsud on tühised(1)?
•	.
d.	Kellele kantakse ette Kaitseväe ja Kaitseliidu sõidukitega toimunud liiklusõnnetustest (1)? Millal?
•	.
•	.
e.	Millised nõuded on veokasti sõitjateruumile (3)?
•	.
•	.
•	.
f.	Nimeta nõuded sõiduki maskeerimisele (4):
•	.
•	.
•	.
•	.
g.	Milline on kolonnisõidu minimaalne nõutud masinate vahe (1)?
•	.
2.	Sõidukijuht (täida lüngad)
a.	Sõidukijuht on isik, kellele on antud vastavasisuline …………………. (1) 
b.	Sõidukijuhil peab olema läbitud vastava sõiduki ………………………………………………….. (1) ja  peab olema vastava kategooria sõiduki ……………………………………(1)
c.	vastutab sõiduki:
i.	………………………………..(1) kasutamise eest .
ii.	Komplektsuse, heaperemeheliku kasutamise ning igapäevase ………………………. (1)  ja kasutaja …………………………………(1)  teostamise eest;
iii.	ilmnenud remondivajaduse …………………………………………..(1) eest.
3.	Sõidukijuht enne sõitu:
a.	on sõiduki kabiini ja kasti minnes ja maha tulles …………………………………. (1) sõiduki suunas ning kasutab selleks ettenähtud ………………………………….. (1).
b.	kontrollib sõiduki ………………………………………(1) alusel, et kabiinis ja veokastis ei ületataks lubatud …………………………………..(1) arvu.
c.	veendub, et veos on ühtlaselt jaotatud, …………………………….(1) viisil, mis välistab ……………………………………..(1) või …………………………………………(1) sõidu ajal ning ei ületa sõiduki lubatud ……………………………………………..(1);
d.	veendub, et veos ei takista sõiduki ………………………………………(1) ega ……………………………………………(1) ning ei varja sõiduki ………………………………..(1) ning ……………………………………………………….(2). 
4.	Sõidukijuht sõidu ajal:
a.	suurendab kolonnisõidul ……………………………………… (1) ning vähendab …………………………………….(1) vastavalt nähtavusest tingitud vajadusele. 
b.	 ……………………………………….(1) sõiduki koheselt kui kaotab ………………………………………(1) juhendajaga;
c.	annab enne tagurdamise alustamist ………………………………………. (1) märku tegevuse alustamisest;
5.	Sõiduki juht peatustel:
a.	peatub võimalusel alati sõidurea …………………………………………..(1) teepeenral ning lülitab sisse ………………………………………….(1), ………………………………………(1) lähi-, kaug- ning udutuled);
b.	väljudes sõidukist avalikule teele kaitsevärvi riietuses (välivorm või muu maskeeriv riietus) kannab alati ……………………………………………(1) riietust või ……………………………….(1);
c.	teostab peatustel sõidukile kiire …………………………………………….. (2.

Lisa 3 AJB-02  Kirjalik dokumentatsiooni test 2: mske 

Loe läbi saadud käsk ning täitmise kirjeldus. Kui leiad täitmisel puudusi, siis märgi koht tekstis järjekorranumbriga ja kirjuta töölehe allossa puuduolev tegevus. Kui leiad kirjelduses puudulikult täidetud tegevusi, siis märgista see alla kriipsutades ning tähista järjekorranumbriga ning kirjuta töölehe allossa korrektne tegevus. Täida vastavalt täitmiskirjeldusest tulenevad vajalikud dokumentatsiooniosad. Sõidulehe täitmisel kasuta ühe tervikkande jaoks kolme rida: rida 1 ENNE sõitu täidetav osa, rida 2 SÕIDU ajal täidetav osa, rida 3 PEALE sõitu täidetav osa.

Käsk
Olukord: RA. Administratiivne.
Ülesanne: Teostada tühjade kütusekanistrite (8 tk) vedu punktist X koduüksuse lattu.
Teostus: 1xGD. Marsruut: koduüksus-punkt X-koduüksus
Tagalatoetus: tankimine väeosa tanklas; remont/hooldus vastavalt rikke iseloomule AJ poolt või väeosa remonditöökojas.
Juhtimine. Asendusskeem RV-JÜ. Sidevahend mobiiltelefon.

Täitmine:
Saanud selle ülesande lähen kohe auto juurde. Juhiluba ei hakka kaasa võtma, sest see on elektroonilises andmebaasis nähtav. Veendun, et vähemalt sõidupäevik oleks olemas. Auto juures vaatan, et küljepeeglid oleksid olemas ja käivitan auto. Näen, et kütusenäidiku osuti on nullis. Sõidan kohe tankima, kuid selgub, et paak on tegelikult täis. Täidan sõidupäeviku.
Sõidu ajal märkan, et vasakpoolse klaasipuhastaja puhastuskumm on kadunud. Jõuan punkti X, saan vajalikud kanistrid peale ja alustan tagasisõitu. Tahavaatepeeglist näen, et kauba üleandja viipab. Peatun ja saan teada, et seal kus masin seisis on maapeal vedeliku jälg. Lähemal uurimisel selgub, et see on klaasipesu vedelik. Alustan tagasisõitu. Jõuan väeossa, viin kanistrid õigesse kohta. Liigun tanklasse tangin autosse 45 liitrit diiselkütust. Tankimise ajal lõpetan sõidulehe täitmise. Tankimise lõppedes sõidan ning pargin auto algsesse parkimiskohta tagasi. 
 	Lisa 3 juurde Sõiduleht 1/2
Sõiduki valdaja KAITSEVÄGI 					/	 	
 	Aadress Juhkentali 58, Tallinn, Harju, 
              15007, 
              EST						 	

       Sõiduleht nr. KV-00030XXX			 	
 			 	                 01.XX.XXXX-31.XX.XXXX						 	
 	Sõiduki mark ja mudel  GD 290	 	Sõiduki vastutav kasutaja KODUÜKSUS	
 	Sõiduki reg.number 110EKL		Sõiduki volitatud 	
 	Haagise reg.number. ………………………		kasutaja/kasutajad Kalev Poeg	
 	Ülesanne                                                     väljaõppestruktuur  
Kütuse kulunorm                                         14 l/100 km	 	Odomeetri näit:	Väljasõidul 79602	 	 	
 	Normijärgne kütuse kulu ………………………………………	 		            Tagasisõidul …………….	
 	Tegelik kütuse kulu ……………………………………………	 	Läbisõit	.	Kokku km………………		 	
 	Kütuse jääk:			 		             Maanteel……………….
             Linnas ………………….
             Maastikul……………….
             Haagisega …………….	
 	 	väljasõidul                                  98	 					 	
 		tagasisõidul ………………………………..	 		
 	Väljastatud	Kogus	Kuupäev	Tankija nimi	Tankija allkiri	 	Märkused : ……………………………………………	
 	Õli	 		 	 	 	………………………………………………………….	
 		 		 	 	 	………………………………………………………….	
 	 	 		 	 	 	………………………………………………………….	
 	Kütus	 		 	 	 	………………………………………………………….	
 		 		 	 	 	………………………………………………………….	
 		 		 	 	 	………………………………………………………….	
 	KOKKU	Kogus		Nimi	Allkiri	 	………………………………………………………….	
 	Õli	 		 	 	 	………………………………………………………….	
 	Kütus	 		 	 	 	………………………………………………………….	

Lisa 3 juurde Sõiduleht 2/2
Jrk nr	Kuupäev	Allüksus, osakond	Teekond	Välja-sõidu aeg	
Tagasi-sõidu aeg	 Tehniliselt kontrollinud
väljasõidul	Odomeetri näit	Sõidetud km	Autojuht/kasutaja	
							väljasõidul	tagasisõidul	kokku	linn	maastik	haagis	nimi	allkiri	
1	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
2	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
3	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
1	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
2	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
3	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
1	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
2	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	
3	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	

	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	

	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	

	 	 	 	 	 	 	 	 	 			 	 	 	

Lisa 4. AJB-02 Kirjalik dokumentatsiooni test 3 „KV ja KL sõitjate ning veose veo kord.
(MAX 43p. positiivse tulemuse lävend 22 punkti)

1.	Ühenda õiged paarilised. (4p)
veoüksus	veose veo tellinud struktuuriüksus, sealhulgas kauba üleandmise eest vastutav isik	
veosepaak	vedeliku või gaasilise aine vedamiseks sõidukile kinnitatud mahuti	
paaksõiduk	haagisega või haagiseta mootorsõiduk	
kaubasaatja	paakauto või veosepaagiga haagis	

Vali kõik õiged vastused. (4p)
2.	Sõitjat võib vedada (kohustusega määrata sõiduki vanem) ka:
a)	Veose veoks mõeldud sõidukis kinnitatud istmetega veokastis, ja igale sõitjale on vähemalt poole meetri laiune koht istmel;
b)	Veose veoks mõeldud sõiduki veokastis, kus igale sõitjale on allpool luukide ülemist serva ette nähtud vähemalt 0,55 ruutmeetrit istumiseks sobivat, selja toetamist võimaldavat ja ohutut pinda;
c)	N2- ja N3-kategooria sõiduki kinnitatud istmetega veokastis, kus igale sõitjale on ette nähtud vähemalt ühe meetri laiune koht istmel;
d)	inimeste veoks kohandatud konteineris;
e)	inimeste veoks kohandatud veose veoks mõeldud sõiduki furgoonis;
f)	vähemalt 20-jalases merekonteineris, kus on topeltkõrgusega euroalused istumiseks ja tugipostid kinnihoidmiseks;
g)	veosepaagis, kui see on korrektselt sõidukile kinnitatud ning paagijääk ei ulatu üle pahkluu.
Täida lüngad.
3.	Veose veo üldnõuded. (10p)
a)	Veost tohib vedada ainult viisil, mis ei ………………………..… sõiduki juhtimist ega …………………..… juhi vaatevälja, ei …………………… sõiduki tulesid, registreerimis- ja tunnusmärke ega juhi märguandeid.
b)	Veos tuleb paigaldada sõidukile viisil, mis välistab selle ……………………. .……………………….. või …………………………………….… sõidu ajal.
c)	Kui laadimisel on võimalik valida koorma raskuskeskme asukohta, siis tuleb see seada sõiduki …………….…telje suhtes …………………….. ja võimalikult ……………………….…..
d)	Veose mass ei tohi ületada ………………………………………….…..
e)	Vabapiiri ületavas koguses ohtlikku veost võib vedada vaid ……………………………………..………………….. sõidukiga.
4.	Veose mass peab jaotuma ……………………………………………………. ja veos ise peab toetuma võimalusel …………………………………………………. kuid ei tohi toetuda ………………………………………. kui need ei ole selleks ette nähtud (3p).

5.	Veos kinnitatakse  ………………………………………………………. vältimiseks ja kaetakse presendi, võrgu või muu sobiva materjaliga kui on oht…………………………………………………………. või kui veost on vaja kaitsta ……………………………………. või …………………………………………… eesmärgil (4p). 

6.	Vali kõik õiged vastused. (4p)
Sõidukis võib samal ajal sõitjate ja nende pagasiga vedada veost: 
a)	kui see on see on sõidukis viibijaile ja väliskeskkonnale ohutu;
b)	kui sõitja ja tema pagasi kohta on veose kaalu suhe 1:5;
c)	sõitjad hoiavad veosest 2m distantsi;
d)	on tagatud veose püsimine ka sõiduki ümberpaiskumisel;
e)	veos on kinnitatud nii, et sõitjad näevad tendi alt või tagaluugist välja;
f)	veos ei ületa vabapiiri koguseid;
g)	ei veeta veoseruumis samaaegselt sõitjaid ja puistekaupa.

7.	Vali kõik õiged vastused. (4p)
Veo teostaja peab ohutuse tagamiseks kontrollima, et:
a)	veetavad veosed on veoks lubatud;
b)	veosele on peale tõmmatud koormakate;
c)	sõidukil ja veosel puuduvad ilmsed defektid, lekked või praod ja et seadmeid ei ole puudu;
d)	sõiduk ei oleks üle koormatud;
e)	sõiduk ei oleks üle puistatud;
f)	sõidukil puuduvad ettenähtud tunnusmärgid ja ohumärgised;
g)	veoüksusel on kaasas ettenähtud dokumentatsioon;

8.	Millal ja kus võib peatuda ohtliku veose veol? (2p)
•	Millal? ………………………………………………………………….
•	Kus? ……………………………………………………………………

9.	Täida lüngad. (4p)
Sõjaväerelvi ja lahingumoona veetakse ………………………………… veoseruumis, mille uksed peavad veo ajal olema …………………………………….…. Kui see ei ole võimalik, siis võib sõjaväerelvi ja lahingumoona vedada ……………………………….. …………………………………..veoseruumis või tuleb veos katta ……………………… ……......................................
10.	Vali kõik õiged vastused. (4p)
Ohtlikku veost vedava veoüksusega peab olema kaasas iga sõiduki meeskonna liikme jaoks:
a)	ohutusvest;
b)	ohutu käsilamp;
c)	kiiver;
d)	paar kaitsekindaid;
e)	paar kõrvatroppe;
f)	ohukolmnurk;
g)	silmade kaitsevarustus.

Lisa 5. AJB-02 Tüübiõppe praktiline kontrolltest (vaatlusleht)

Kuupäev	 	
Kontrolli teostaja nimi	 	
	jah	ei 	osaliselt		
 	+	-	V	 märkused	
Kummardus auto alla (enne sisenemist)	 	 	 	 	
Enne käivitamist:	
mootoriõli	 	 	 	 	
jahutusvedelik	 	 	 	 	
aknepesuvesi	 	 	 	 	
õhufiltri indikaator	 	 	 	 	
veorihmad	 	 	 	 	
Siduri vedelik	 	 	 	 	
roolivõimu õli	 	 	 	 	
mootoriruumi süstemaatiline kontroll	 	 	 	 	
"käsi peale" meetod	 	 	 	 	
 Kokku	 	 	 	 	
Kabiinis: (1)	
Süüde sisse, märgutulede kontroll	 	 	 	 	
Mootori käivitamine (lahutatud sidur)	 	 	 	 	
märgutuled ja näidikud	 	 	 	 	
tühikäigu pöörded max 1200 u/min	 	 	 	 	
lisavarustus (tulekustuti, ohuvest)	 	 	 	 	
dokumentatsioon	 	 	 	 	
turvavöö (d)	 	 	 	 	
vasak küljeklaas, aknatõstuk	 	 	 	 	
vasak tahavaatepeegel	 	 	 	 	
näidikud	 	 	 	 	
esiklaas	 	 	 	 	
kojamehed, aknapesu	 	 	 	 	
signaal	 	 	 	 	
parem küljeklaas	 	 	 	 	
parem tahavaatepeegel	 	 	 	 	
salongi valgustus	 	 	 	 	
kabiini süstemaatiline kontroll	 	 	 	 	
 Kokku	 	 	 	 	
Esimene ring: (2-6)	
Mootor välja suretatud, süüde sees	 	 	 	 	
park- ja kaugtuled sees	 	 	 	 	
parem suund sees	 	 	 	 	
pidurituled rakendunud	 	 	 	 	
kõik muud tuled (töötuled, tagurdustuli, udutuled)	 	 	 	 	
väljumine selg ees	 	 	 	 	
juhiuks kinni	 	 	 	 	
V esiuks peegel	 	 	 	 	
V. E. ratas rehvi seisukord, rattamutrid, rattakoobas	 	 	 	 	
esituled	 	 	 	 	
õlilekked	 	 	 	 	
õhuklapp, number, pukseer sõrm	 	 	 	 	
P. E. ratas rehvi seisukord, rattamutrid, rattakoobas	 	 	 	 	
käivitusabi pistik*	 	 	 	 	
akude kinnitused	 	 	 	 	
P uks, peeglid	 	 	 	 	
P. T. ratas rehvi seisukord, rattamutrid, rattakoobas	 	 	 	 	
tagatuled, helkurid	 	 	 	 	
õlilekked taga (auto all, velgede sees)	 	 	 	 	
V. T. ratas rehvi seisukord, rattamutrid, rattakoobas	 	 	 	 	
õlilekked kardaanist, käigukastist	 	 	 	 	
varuratas*	 	 	 	 	
süstemaatiline kontroll	 	 	 	 	
"käsi peale" meetod	 	 	 	 	
 Kokku	 	 	 	 	
Teine poolring: 6/7/8	 	 	 	 	
lähituled	 	 	 	 	
vasak suunatuli	 	 	 	 	
muud tuled mis ununesid	 	 	 	 	
väljumine selg ees	 	 	 	 	
juhiuks kinni	 	 	 	 	
lähituled, gabariittuled	 	 	 	 	
tagumise vasak suund	 	 	 	 	
 Kokku	 	 	 	 	
Käivitamine (9)	 	 	 	 	
näidikute kontroll (õhurõhk, laadimine, õlisurve)	 	 	 	 	
seisupiduri kontroll	 	 	 	 	
sõidupidurite kontroll	 	 	 	 	
roolilõtku kontroll	 	 	 	 	
allkiri sõidulehele	 	 	 	 	
Kokku					
					
HINNE	A/MA 			
	 			
Hindaja:	

Lisa 6. AJB-05. Baasõppe mooduli lõpuharjutuse jälgimismaatriks
Jrk nr	vaatlusteema	Märkmed „positiivne“	Märkmed „arendamist vajav“	
1.		Üldine auto juhtimine vastavalt liiklusseadusele.
 Sõidukiirus, teiste liiklejatega arvestamine, sõiduki asukoht teel, suunatulede kasutamine, pöörded ristmikel.			
2.		Motoriseeritud rännaku põhimõtete järgimine. 
Vahede hoidmine, tegevused peatustel. tegevused sihtkohas.			
3.		Veoseveo ohutusnõuete järgimine kursuslane ei tee ohtliku viga. Kinnitusrihmade/pingutite vastavuse kontroll enne veoseohutuse läbiviimist (rihmad ja pingutid vastavad nõuetele, pingutipea ja kinnitusrihma pingutus- ja purunemisväärtused vastavad). Veoseplatvormi hooldus enne veoseohutuse läbiviimist. Kinnitusmeetodid on läbi viidud selliselt, et rihmad ei mõjuta teiste kasutatavate rihmade kinnitusjõudu (ei rõhuks pingutatult teisele rihmale, kui asetsevad üksteise peal, sõltuvalt erinevatest kinnitusmeetoditest). Pingutid on peale kinnitamist lukustatud õiges asendis. Kinnitusrihmadel ei ole peale kinnitamist ohtlike kokkupuutenurkasid, mis võivad läbi hõõrdumise rihmasid kahjustada. Kinnitusrihmad ei lõiku peale kinnitamist erinevate koormakihtide vahele. Kinnitusrihmad on peale kinnitamist korralikult kokku pakitud ja ei ohusta veol teisi liiklejaid. Kas läbiviidud kinnitusmeetodid vastavad kasutatud masinatüübile ja on piisavad ülesandes kasutatud materjalide veoseohutuse läbiviimiseks..			
4.		OE8.3 täitmine juhina
Sõidukisse sisenemine/väljumine, tagurdamise alustamine, tegevused peatustel (vesti kasutamine ohutuled, sõiduki asukoht, OT kontrollid)			
5.		Sõidueelne kontroll vastavalt OE8.3 Lisa 1-le.			
6.		Sõidujärgne kontroll vastavalt OE8.3 Lisa 2-le.			
7.		MSKE järgimine (kaasasolevad dokumendid: sõiduki reg. tunnistus, juhtimisõigust tõendav dokument, sõidupäevik)			
8.		Sõidulehe täitmine
enne sõidu alustamist on kantud sellele väljasõidu kuupäev ja kellaaeg, sõidu sihtpunkt, sõiduki odomeetri näit väljasõidul, märge sõiduki kontrolli teostamise kohta ja sõidukijuhi nimi. Sõidu lõpus lisatakse lõpetamise kellaaeg, odomeetri lõppnäit ja allkiri.
Sõiduki tankimisel:	tangitud kogus liitrites (ka komakohad), lisatud ekspluatatsioonimaterjalide kogused ja margid, kande teostamise kuupäev, kinnitama kande õigsuse oma nime ja allkirjaga.			
9.		Rikkest teavitamine 
(märgatud  rikke kirjelduse või tähelepaneku järgi on võimalik tuvastada vea asukoht).			
10.		Käemärkide järgimine juhendamisel, 			
11.		Eneseabi kvaliteedi- ja OE nõuetele vastavus (pukseerimine jäiga või veniva vahendiga) rehvirõhkude alandamine, pinnase kandevõime tõstmine, 			
12.		Päästmise tegevuste kvaliteedi- ja OE nõuetele vastavus (ohuala järgimine, kaitsevahendite kasutamine (kindad, kiiver), juhiste järgimine, sõiduki kontrollimine (Pidurid, veermik, roolisüsteem, käigud, tuled)			

Lisa 7. AJV-01. LAHINGUTOETUSSILLA ÜLETAMINE SÕIDUKIGA 
1.	Õppekava
Läbiviiva üksuse allüksuse kursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärk
Ülesanne 1: ületab teenistussõidukiga LT silla
Tingimused: 
keskkond: valgel ajal, reaalsele või imiteeritud süvendile paigaldatud LT sild;
piirangud: järgitakse iseseisvalt KV teemakohaseid ohutusalaseid eeskirju.
Standardid: Lähtub julgestus- ja juhatusmeeskonna märguannetest. 
3.	Sisu ja maht 

Jrk nr 	Teemad 	
Õppetöö meetod 
 	Maht akadeemilistes tundides  	
1. 	LT silla ületamisega seotud ohutustehnika 	loeng 	1 	
2. 	LT silla imitatsiooni praktiline ületamine 	harjutus 	2 	
3. 	LT silla praktiline ületamine 	harjutus 	1 	
Kokku 	4 akadeemilist tundi 	
 
4.	Läbiviimine
Aine on mõeldud just sõjaväelise autojuhi kursuse osana. Võimalus on ainet valida reserv- kordamis- või muude tegevuste aja arvelt.
Õppeteemade sisukirjeldus: 
LT silla ületamisega seotud ohutustehnika. Teemas käsitletakse silla ületamisega kaasnevaid riske ning nende vältimist. 
LT silla imitatsiooni praktiline ületamine. Teemas harjutatakse praktiliselt LT silla mõõtmetega objekti/ala ületamist teenistussõidukiga. 
LT silla praktiline ületamine. Teemas harjutatakse praktiliselt LT silla ületamist teenistussõidukiga valgel ajal. 
5.	Hindamine 
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid 
-

7.	Õppetööks soovitatav õppevara 
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“
Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A). https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402.
LT silla kandevõime piiridesse mahtuva massiga teenistussõiduk
LT sild
Sobiv looduslik- või tehismaastik

Lisa 8. AJV-02. VESITAKISTUSE ÜLETAMINE SÕIDUKIGA 
1.	Õppekava
Läbiviiva üksuse allüksuse kursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärk
Ülesanne: ületab teenistussõidukiga vesitakistuse.
Tingimused: 
keskkond: sõiduki võimekohane veetakistus, valge aeg;
piirangud: järgitakse iseseisvalt KV teemakohaseid ohutusalaseid eeskirju.
Standardid: Lähtub sõiduki tootja juhendmaterjalidest ja kõikidest seonduvatest
ohutusnõuetest.
3.	Sisu ja maht 

Jrk nr 	Teemad 	
Õppetöö meetod 
 	Maht akadeemilistes tundides   	
1. 	Sõiduki ettevalmistamine vesitakistuse ületamiseks ja ohutustehnika	loeng 	1 	
2. 	Vesitakistuse kontrollitud ületamine	harjutus 	2 	
3. 	Vesitakistuse ületamise järgsed kontroll- ja hooldustööd	harjutus 	1 	
Kokku 	4 akadeemilist tundi 	
 
4.	Läbiviimine
Aine on mõeldud just sõjaväelise autojuhi kursuse osana. Võimalus on ainet valida reserv- kordamis- või muude tegevuste aja arvelt.
Õppeteemade sisukirjeldus: 
sõiduki ettevalmistamine vesitakistuse ületamiseks ja ohutustehnika. Teemas käsitletakse sõidukite ettevalmistamist vesitakistuse ületamiseks, lähtudes sõiduki tootja juhenditest (nt vajalike luukide, kraanide sulgemine, elektriseadmete väljalülitamine, ajamirihmade eemaldamine, vajaliku veoskeemi valimine, lisavarustuse eemaldamine);
vesitakistuse kontrollitud ületamine. Teemas ületatakse vesitakistus ettevalmistatud sõidukitega. Vesitakistuse kontrolliks kasutatakse esmasel läbimisel autorongi võtet, kus sõidukid on esiosadest ühendatud jäiga pukseerimislüliga. Esimesena vette suunduv sõiduk on vedaja, tagumine sõiduk on veetav ning valmis kiireks tagasitõmbamiseks (tagurpidi käik sees, sidur lahutatud). Esimese sõiduki veokastis võib kasutada ka kontrollmeeskonda, kes kontrollib läbitavat teekonda võimalike takistuste ja sügavuse osas (mõõtevardaga). Sellisel juhul peab ohutuse tagamiseks kasutama avatud (ilma tendita) madelveokit; 
vesitakistuse ületamise järgsed kontroll- ja hooldustööd. Teemas käsitletakse sõiduki tootja poolseid tegevusi, mis on nõutud peale arvestatava vesitakistuse läbimist (nt tühjendusluukide ja –kraanide avamine, seadmete ja funktsioonide kontroll, ekspluatatsioonivedelike kvaliteedi kontroll, sõiduki kuivatamine, määrimine ja taaskomplekteerimine). 

5.	Hindamine 
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid 
Vesitakistuse läbimiseks sobilikud teenistussõidukid. Sügavusmõõtevarras. 
7.	Õppetööks soovitatav õppevara 
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“.
Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A). https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402.
Üksuse sõidukid.
Vesitakistus.

  

Lisa 9. AJE-01. SÕIDUKITE TAKTIKALINE KASUTAMINE
1.	Õppekava
Läbiviiva kursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärk
Ülesanne 1: kasutab taktikaliselt määratud teenistussõiduki alusvankrit ja pealisehituse veoseruumi juhi ja vedajana.
Tingimused:
keskkond: erinevad valgustingimused; avalikud teed kolonnisõiduks, kus kehtivad üldised liiklusregulatsioonid, erinevat tüüpi maastikud, kus lähtutakse Kaitseväe ohutusalastest eeskirjadest tulenevatest nõuetest.
piirangud: tegevused iseseisvalt ja taktikalistes olukordades.
Standardid: 
Kasutab (sh maskeerib) sõiduki alusvankrit ja pealisehitust motoriseeritud rännakul vastavalt üksuses kehtestatud toimingutele; 
Kasutab lahingutulesid ja öövaatlusseadet ning TBK isikukaitse vahendeid sihtotstarbe kohaselt; 
Kasutab teenistussõidukit vastavalt sõiduki registreerimistunnistusel kajastatud ja kasutusjuhendis määratud nõuetele;
Järgib liiklusalaseid regulatsioone kui ka KV sõidukite kasutamisega seotud regulatsioone ning ohutusjuhendeid; 
Lähtub juhendamisel ja juhendamise järgimisel käe- ja valgusmärkidest vastavalt NATO standardiseeritud maismaasõidukite juhatamisega seotud sümbolitest. 
3.	Sisu ja maht
Jrk nr	Teemad	Õppetöö meetod	Maht akadeemilistes tundides	
1.	Motoriseeritud rännak (taktikaline) (0+32)	harjutus	32	
2.	Sõiduki maskeerimine (0+16)	demonstratsioon ja harjutus	16	
3.	Sõitmine lahingtulede ja öövaatlusseadmega (0+4)	harjutus	4	
4.	Sõiduki juhtimine TBK kaitsevarustuses (0+2)	harjutus	2	
Kokku	54 akadeemilist tundi	

4.	Läbiviimine
Õppeaine viiakse läbi eriala- ja sõidukispetsiifiliselt peale baasõppe läbimist, keskendudes SA sõidukijuhi ametikohale määratud õppuri taktikaliste oskuste arendamisele temale määratud teenistussõiduki kasutamisel. Õpe ei pea olema eraldiseisev vaid võib olla integreeritud üksuse teiste taktikaliste väljaõppetegevustega.
Õppeteemade sisukirjeldus:
motoriseeritud rännak (taktikaline). Teemas käsitletakse motoriseeritud rännakut taktikalises võtmes (rännaku juhtimine, julgestamine, reageerimine vastase tegevusele ning tehnilistele riketele ja marsruudilt kõrvale kaldumisele) vastavalt läbiviiva üksuse püsitoimingutele ning drillidele;
sõiduki maskeerimine. Teemas õpitakse sõiduki rühmitamisega kaasnevaid vastase vaatlusoperatsiooni häirivaid tegevusi, kasutades sõiduki- ja üksuse varustuse komplekti kuuluvaid maskeerimisvahendeid ning looduslikke elemente, arvestades taktikalise olukorra ning sõidukile väljaliikumiseks määratud valmisolekuajaga;
sõitmine lahingutulede ning öövaatlusseadmega. Teemas õpitakse lahingutuledega varustatud teenistussõiduki kasutamist pimeda ajal pimendatud valgusrežiimides ning öövaatlusseadmega;
sõitmine juhtimine TBK kaitsevarustuses. Teemas tutvustatakse teenistussõiduki juhtimist piiratud tingimustes (gaasimask, kaitseülikond) valgel ajal.
5.	Hindamine
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid
Relvastus vastavalt tabelvarustusele, maskeerimisvahendid, lahingutuledega varustatud teenistussõiduk, öövaatlusseadmed, TBK kaitsevahendid.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Liiklusseadus
Kaitseministri 19.12.2016 määrus nr 26 „Kaitseväe ja Kaitseliidu sõitjate ning veose veo kord“
Kaitseväe juhataja 13.06.2014 käskkiri nr 166 „Kaitseväe ja Kaitseliidu maismaasõidukite kasutamise eeskiri“.
Kaitseväe juhataja 22.10.2021 käskkiri nr 190 „Maismaasõiduki kasutamise ohutuseeskiri OE 8.3“
Blankett „Teade liiklusõnnetusest“ 
https://www.lkf.ee/sites/default/files/Teade_liiklusonnetusest_2015_A4.pdf

Käe- ja valgusmärgid NATO STANAG 2284 Edition 2 APP-14(A). https://failikeskus.mil.intra/standardid/Lists/STANAG/DispForm.aspx?ID=402
Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus- ja hooldusjuhised https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias
Üksuse sõidukid
Sõidukite kasutamist võimaldav harjutusala maastikul
Üldkasutatav teedevõrgustik
Öövaatlusseadmed
Üksuses kasutatavad TBK kaitsevahendid

Lisa 10 AJE-02. SÕIDUKI KONTROLLHOOLDUS JA SEDA TOETAV TEHNIKAÕPE
1.	Õppekava
Läbiviiva üksuse allüksuse kursuse õppekava.
2.	Väljaõppe alaeesmärk
Ülesanne 1: teostab enda teenistussõiduki kontrollhoolduse.
Tingimused:
Keskkond: baasi territoorium.
Piirangud: läbitakse praktilise tegevusena oma teenistussõidukiga kõik hoolduspunktid.
Standardid: 
Teostab määratud sõiduki kasutaja taseme hoolduse ja remondi;
Dokumenteerib sõiduki tehnilise seisukorra ning komplekteeritusse;
Edastab dokumendid  allüksuse tehnika eest vastutavale vastavalt üksusesisestele protseduuridele.
3.	Sisu ja maht

Jrk nr	Teemad	Õppetöö meetod	Maht akadeemilistes tundides	
1.	Tehnikaõpe	demonstratsioon ja harjutus	16	
2.	Kontrollhooldus	demonstratsioon ja harjutus	24	
Kokku	40 akadeemilist tundi	

4.	Läbiviimine
Õppeaine tuleks planeerida väljaõppetsükli lõpuosasse, sest lõpptulemina teostatakse väljaõppes kasutatud rivisõidukitele kontrollhooldus. 
Õppeteemade sisukirjeldus:
Tehnikaõpe- Teemas tutvustatakse õppuritele sõidukite tehniliste sõlmede ehitust ning nende kontrollhoolduse toiminguid;
Kontrollhooldus-Teemas tutvustatakse kontrollhooldusliini ülesehitust ning õppurid läbivad praktilise tegevusena oma teenistussõidukiga kõik hoolduspunktid, kus teostavad määratud kontrollhoolduse toimingud.
5.	Hindamine
Hindamine aine õpiväljundites sõnastatud standardite osas on läbivalt kujundav. Kursuse lõpetamiseks vajaliku mitteeristava hinde aluseks on kujundatavate tegevuste vastavus ohutus- ja kasutusjuhenditele, eeldades et vilumus kasvab teenistusaja jooksul.  
6.	Vahendid
Kontrollhoolduse tarvikud ja kulumaterjalid.
7.	Õppetööks soovitatav õppevara
Väljaõppes kasutatavate sõidukite kasutus ja hooldusjuhised https://ilias.mil.ee/goto.php?target=cat_19264&client_id=uusilias
Üksuse sõidukid
Õppeplats